rfr · H50WRFR13 · 2018-01-01 00:00:00 — Se också (2017b), s. 305. 401Energimyndigheten (2017a), s. 43. 8 OLIKA DRIVMEDEL GER OLIKA UTSLÄPP Figur 22 Genomsnittlig utsläppsminskning (procent) samt tillverkade håll- bara volymer (m3) HVO från olika råvaror. Källa: (2017a), s. 43. Den röda linjen markerar en 50-procentig utsläppsminskning. Likaså ger olika råvaror till HEFA olika utsläppsminskningar. Störst utsläpps- minskning får man om HEFA:n tillverkas av alger, följt av djurfett, oljedådra och törel. Oljegrödor som oljepalm, soja och raps ger mindre utsläppsminsk- ningar.402 FAME från vegetabilisk eller animalisk avfallsolja har lägre växthusgasut- släpp än FAME från palmolja.403 är det inte så att en råvara alltid ger samma nivå på utsläppen. FT-diesel från skogsflis ger lägre utsläpp av växthusgaser än t.ex. skogsflis- etanol och ungefär lika mycket som metanol och DME från skogsflis.404 8.2.3 Tallbeck- och avfallsolja ger ren biobensin Biobensin från tallbeckolja ger 90 procents minskning jämfört med sin fossila motsvarighet. Vegetabilisk eller animalisk avfallsolja ger strax under 90 pro- cents minskning, och råtallolja ger utsläppsminskning. Näs- tan all biobensin som säljs i kommer från vegetabiliska och animaliska avfallsoljor.405 402IATA (2015), s. 28. 403European Platform (2011). 404Börjesson, m.fl. (2016a), s. 17–19. 405Energimyndigheten (2017a), s. 46. 8 OLIKA DRIVMEDEL GER OLIKA UTSLÄPP Figur 23 Genomsnittlig utsläppsminskning (procent) för olika råvaror till biobensin samt tillverkad energimängd biobensin (GWh) uppdelat på olika Källa: (2017a), s. 46.. 8.2.4 Rester från foder- och livsmedelstillverkning ger små utsläpp från biogas Utsläppsminskningen är stor från biogas tillverkad av rester från djurfodertill- verkning och spannmålstillverkning, liksom från slakteri- och livsmedelsav- fall, matrester och gödsel. Även biogas från olika sorters slam och avlopps- vatten ger utsläppsminskningar på 70 till 80 procent.406 406 (2017a), s. 45. 8 OLIKA DRIVMEDEL GER OLIKA UTSLÄPP Figur 24 Genomsnittlig utsläppsminskning (procent) för olika råvaror till biogas samt tillverkad energimängd biogas (GWh) uppdelat på olika råva- ror. Källa: (2017a), s. 45.. 8.3 Hög verkningsgrad ger lägre växthusgasutsläpp Verkningsgraden i det fordon som drivmedlet används i och hur mycket energi som går åt har stor betydelse för drivmedlets utsläpp. har gjort beräkningar av energianvändningen och utsläp- pen av koldioxidekvivalenter för en personbil i syfte att belysa hur verknings- graden i olika motorer kan påverka energiåtgången och utsläppen, se tabell 8. har beräknats utifrån den nordiska elmixen. Drivmedlen har beräknats efter en genomsnittlig råvarumix 2016, och siffrorna kan variera beroende på vilka råvaror som används till drivmedlen. exempel visar att körning med elbil eller en dieselbil tankad med HVO ger lägst utsläpp. 8 OLIKA DRIVMEDEL GER OLIKA UTSLÄPP Tabell 8 Energiåtgång och utsläpp för en genomsnittlig personbil. Energianvändning kWh/km Koldioxidekvivalent g/km 2016 Källa: (2017a), s. 27. *Beräknat genomsnitt på förnybar an- del i fordonsgasen, se (2017a), s. 1. 8.4 Drivmedel ger även andra utsläpp 8.4.1 HVO och FAME ger utsläpp av kväveoxider Användning av fossil diesel ger stora utsläpp av kväveoxider. Förmodligen ger användning av HVO något minskade utsläpp av kväveoxider jämfört med fos- sil diesel, men effekterna är komplexa och förefaller påverkas av hur motorn kalibreras för tankning med HVO.407 Vid användning av HVO i tunga fordon tillsätts ofta en urealösning i en särskild tank i fordonet i syfte att minska ut- släppen av kväveoxid. Användning av FAME kan öka utsläppen av kväveoxider något. Utsläppen av koldioxid, kolväten och partiklar reduceras generellt vid inblandning av FAME i diesel.408 FAME ger låga utsläpp av sot jämfört med t.ex. diesel. FAME har högre sotutsläpp än exempelvis etanol, metanol och vätgas.409 DME ger upphov till marginella sotutsläpp och utsläpp av svaveloxider, och de kväveoxider som genereras kan relativt enkelt avlägsnas genom rening. DME påverkar inte ozonlagret.410 Jämfört med konventionella fossila bränslen har biogas och LNG normalt låga utsläpp av t.ex. kväveoxid, partiklar och svaveldioxid. 8.4.2 Etanol och metanol Etanol ger låga utsläpp av sot.411 Etanol kan öka bildandet av ozon och ge högre utsläpp av acetaldehyd och formaldehyd, som betraktas som cancero- gena ämnen.412 407AVL/Miljødirektoratet (2015), s. 51. Bohl, m.fl. (2018). 408AVL/Miljødirektoratet (2015), s. 45. 409Grahn, Sprei (2015), s. 23. 410Börjesson, m.fl. (2016a), s. 17–19. 411Grahn, Sprei (2015), s. 23–24. 8 OLIKA DRIVMEDEL GER OLIKA UTSLÄPP Metanol ger inga utsläpp av sot.413 Utsläpp i form av kolmonoxid, kväve- oxider och kolväten är lägre från metanol än från bensin. Metanol innehåller mycket låga halter svavel eller metaller.414 •Hur den el som används vid tillverkning av drivmedel har producerats spe- lar roll för drivmedlets utsläpp ur ett livscykelperspektiv. •Tillverkning av biodrivmedel kan ge nyttor, t.ex. i form av värme eller foder, som bidrar till minskade utsläpp. •Olika råvaror spelar stor roll för de olika drivmedlens utsläpp. Generellt ger användning av avfall och restprodukter stora utsläppsminskningar. •Utsläppsminskningen är stor från biogas tillverkad av rester från livsme- dels- och fodertillverkning, liksom från slakteri- och livsmedelsavfall, matrester, gödsel, slam och avloppsvatten. •Användning av raps och soja till HVO ger förhållandevis låga utsläpps- minskningar (). •HVO och biobensin ger generellt stora minskningar av koldioxidutsläpp. •Hur stora utsläppen blir beror också på hur mycket energi som ett fordon behöver använda. Eftersom elmotorer har hög verkningsgrad ger eldrift mycket låga koldioxidutsläpp. Även HVO och fordonsgas har relativt låga koldioxidutsläpp vid personbilskörning. •HVO ger utsläpp av kväveoxider som är jämförbara med utsläppen från fossil diesel. 414F3 (2017c). 9 Mycket på gång inom forskning och utveckling av icke-fossila drivmedel i Kapitel 9 beskriver den produktion som finns av icke-fossila drivmedel i Sve- rige liksom vilken forskning och utveckling som bedrivs inom området. 9.1 är en liten producent på drivmedelsmarknaden 9.1.1 Den samlade svenska produktionen I rapporteringsskyldigheten till ingår levererad mängd drivmedel till marknaden, och tar också in uppgifter om råvarans ursprungsland för biodrivmedel. Däremot tar myndigheten inte in några uppgifter om produktionsland. Inte heller finns statistik om mängden svensktillverkade drivmedel eller hur stora mängder inhemskt tillverkade driv- medel som exporteras. Vad gäller dessa uppgifter får man söka andra källor. I figur 25 har ett försök gjorts att sammanställa uppgifter från olika källor vad gäller den samlade svenska produktionen. Sammanställningen bör ses som en indikation på nivåer och utveckling snarare än en exakt redovisning. Utifrån dessa källor kan den totala svenska produktionen av FAME, etanol, biogas, HVO och biobensin 2016 uppskattas till knappt . Figur 25 Inhemsk produktion 2015 och 2016, GWh. FAME Etanol Biogas HVO Biobensin Källa: , m.fl. (2017b). (2016f), s. 56. (2017f), s. 6. Värdet för HVO 2016 utgår från att HVO har en densitet på per m3 och att HVO motsvarar 0,0094 GWh, se (2017a), s. 36 samt Preem (2017). Värdena för biobensin utgår från antagandet att all biobensin på den svenska marknaden produceras i landet. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I Den totala energianvändningen för inrikes transporter var 2016.415 Om all svenskproducerad FAME, etanol, biogas, HVO och biobensin används i landet och till inrikes transporter skulle det således täcka av energibehovet. Tillverkningen är störst av biogas och HVO, och den ökar. Även tillverk- ningen av etanol ökar, liksom av biobensin, om än från en mycket låg nivå. Produktionen av FAME minskar dock, se figur 25. 9.1.2 Stor andel importerade råvaror av råvarorna till de biodrivmedel som används i importeras.416 Det mesta är råvaror till HVO från EU men också från och . importerar också en del FAME-råvaror från andra EU- länder. Tabell 9 Import av biodrivmedel använda i uppdelat på råva- rornas ursprungsland, TWh. Källa: , m.fl. (2017), s. 6. importerar el under vissa perioder. Den importerade elen kommer framför allt från och men även från , , och . Importen varierar mycket mellan olika år och låg 2015 och 2016 av den svenska konsumtionen.417 utgjorde andelen importerad el 7 procent.418 9.1.3 exporterar etanol och el Eftersom det inte finns någon statistik för hur stor den svenska produktionen är saknas också exakta uppgifter om hur mycket svensktillverkade drivmedel som exporteras. pekar dock på att stora delar av den svenska etanolproduktionen exporteras till och Finland.419 Det mesta av landets biodrivmedelsproduktion från grödor exporteras.420 expor- terar också små mängder FAME.421 Energimyndigheten gör antagandet att inte exporterar HVO.422 är också en nettoexportör av el. 415Energimyndigheten (2017i), s. 2. 416Ahlgren, m.fl. (2017), s. 3. 417Svenska kraftnät, Statistik för . 419Energimyndigheten (), s. 22–23. 420Ahlgren, m.fl. (2017), s. 4. 421Energimyndigheten (), s. 20–21. 2017/18:RFR13 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I 9.2 Svensk produktion av olika drivmedel 9.2.1 Etanol produceras av bl.a. spannmål och bröd Det finns tre större producenter av drivmedelsetanol i . Lantmännen Agroetanol i med en kapacitet på , Fabriker i med en kapacitet på och St1 i som kan pro- ducera drivmedelsetanol per år.423 Lantmännen Agroetanol tillverkar etanol genom jäsning av spannmål. Se- dan använder de också livsmedelsavfall, t.ex. gammalt bröd, i etanol- tillverkningen. av Lantmännens etanol kommer från avfall, och företaget vill öka produktionen men har inte fått tillstånd för detta då all verksamhet med avfallsvolymer över är tillståndspliktig. Läns- styrelsen och miljödomstolen har olika åsikter i fråga om huruvida råvaran kan anses som avfall eller inte. Lantmännen har också ett samarbete med AGA Gas som innebär att koldioxid från etanoltillverkningen omvandlas till kol- syra. Drank förädlas och säljs som proteinfoder. Det mesta av Lantmännens etanol exporteras till men en mindre del säljs till låginblandning i Sverige.424 Lantmännen Agroetanol och fordonstillverkaren samarbe- tar för att ta fram ett etanoldrivmedel till tunga transporter.425 använder sockerrik lut från företagets sulfitmassatillverkning som råvara till etanolen. etanol säljs sedan till Sekab som förädlar den till bl.a. drivmedel. Det mesta av etanol exporteras till men en del säljs i som ED95.426 St1 har en etanolanläggning i där man producerar drivmedelsetanol från restprodukter från livsmedelsindustrin med drank som biprodukt. Råvarubasen utgörs av kasserat bröd från bagerier och livsmedels- butiker. Det krävs en råvarubas om bröd för att komma upp i en produktion på etanol. Etanolen används till låginblandning och säljs endast direkt till konsumenter.427 St1 lanserar nya biodrivmedel där flera råva- ror används för att göra etanol med hög klimatprestanda. Till exempel ska St1 i producera etanol från sågspån.428 9.2.2 fanns produktion av metanol och DME Det finns ingen biobaserad metanol på den svenska drivmedelsmarknaden . Södra bygger dock en anläggning för framställning av biometanol från strippergaserna vid sitt bruk i . Projektet inleddes , och anläggningen beräknas kunna vara i drift . I ett första skede är målet att producera biometanol . 423 Ibid. s. 22. 424 Ibid. s. 22. 426 (), s. 23. 427 (), s. 23. (2015b). 428 Svebios webbplats. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I är att producera metanol till personbilstransporter, lastbilstransporter och sjö- fart. Biometanolen kommer att tillverkas av den råmetanol som bildas i Södras massabruk. Metanolen kommer att framställas enbart av biomassa, men ut- släpp av mindre mängder fossil koldioxid kan förekomma vid tillverk- ningen.429 Det har tidigare gjorts försök att introducera biometanol på marknaden, bl.a. av företaget Vidare uppförde företaget pilotanlägg- ningar i för tillverkning av metanol och DME genom svartlutsförgasning. och EU delfinansierade anläggningarna.431 Projektet kom- mersialiserades inte i linje med vad företaget hade förväntat sig, och Chemrec valde att inte driva anläggningen vidare. beviljade stöd till Fabriker för att demonstrera Chemrecs teknik. beslutade dock 2012 att inte bygga någon anläggning.432 /2014 tog över pilotanläggningen LTU och fick finan- sieringsstöd från för att forska om och framställa drivme- del. Det bränsle som producerades användes för provkörning i tunga lastbilar i kommersiell trafik.433 LTU har dock haft i uppdrag att hitta andra finansiärer till an- läggningen. Industrins intresse för att delta i forskning om svartlutsförgasning i pilotskala har visat sig vara begränsat.434 Inga privata finansiärer har anmält intresse, vilket tror beror på att marknadssituationen för DME och metanol är mycket osäker. har gjort bedöm- ningen att det inte är motiverat att driva verksamheten med nästan enbart of- fentliga medel, då huvuddelen av forskningen som bedrivs på anläggningen är industrinära. Av den anledningen har finansieringen avbrutits, och pilotan- läggningen har lagts i malpåse även om forskning på området kommer att fort- sätta vid LTU. LTU har fått från för att kallställa anläggningen och hålla anläggningen tillgänglig för möjlig uppstart fram till slutet av 2018. Tekniken anses enligt vara indu- strinära och mogen att tas över av en industripart. menar att anläggningen är unik och skulle kunna spela en viktig roll både för att testa och verifiera teknik kring syntesgasprocesser i industriell skala och för att ta tekniken till kommersialisering.435 9.2.3 Svensk HVO görs av bl.a. tallolja Det finns två stora HVO-leverantörer på den svenska marknaden: Preem och . 430Energimyndigheten (2016f). 431Energimyndigheten (2016d), s. 3–4. (), s. 73. 432Energimyndigheten (), s. 73. 433Luleå Tekniska Universitets webbplats. 434Energimyndigheten (2016d), s. 3–4. 435Energimyndigheten (), s. 73. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I Preem producerar det mesta av sin HVO av råtallolja från massaindustrin. Sunpine har en anläggning för upparbetning från tallolja till råtalldiesel i . Anläggningen ägs av bl.a. Preem, Södra och . kapacitet på råtalldiesel per år.436 Preems tallolja upp- arbetas till råtalldiesel i Sunpines anläggning, och den förädlas sedan i Preems Vid sidan om råtallolja använder Preem även raps och mindre mängder animaliska fetter. har en kapacitet på HVO , vilket unge- fär motsvarar (eftersom HVO har en densitet på ungefär 780 kilo- gram per m3). Det kan jämföras med den totala utlevererade mängden HVO i som 2016 var 260 000 m3.437 har ingen produktion i . biodiesel som producerar gjord av avfall och restprodukter (inklusive PFAD) och var gjord av palmolja. diesel som produceras från avfall och restprodukter ökat med 10 procent.438 Ecobränsle har en mindre HVO-tillverkning. det att ingen svensktillverkad HVO exporteras.439 9.2.4 Raps ger svensk FAME Den FAME som produceras i uppgår till ca och kommer uteslutande från raps (RME).440 Det finns två företag som tillverkar i större omfattning. Det ena är som har en produktion på (en del produktionen sker dock i ). tillverkar en helt förnybar FAME-produkt med hjälp av en biobaserad metanol som köps från Nederlän- derna.441 Det andra företaget som tillverkar är i som har en produktion på . Ecobränsle har minskat sin pro- duktion kraftigt som en följd av minskad efterfrågan.442 Vid sidan om och Ecobränsle finns ett antal aktörer som produce- rar mindre volymer FAME.443 exporterar små och minskande mängder FAME. Störst andel av den importerade FAME:n kommer från och . 438Energimyndigheten (2017d). 439Energimyndigheten (2016f), s. 16. 441Energimyndigheten (), s. 18–19. 442Energimyndigheten (), s. 18–19. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I Tabell 10 Import och export av FAME. Källa: (), s. 20–21. 9.2.5 Produktionen av biobensin är liten men växande Produktionen av biobensin är liten, och 2015 fanns endast på den svenska marknaden.444 rapporterades leverans av bio- bensin.445 Nästan all biobensin som såldes i kom från vegetabi- liska och animaliska avfallsoljor.446 Preem säljer bensin biobensin på ett åttiotal tankställen i . Biobensinen tillverkas av tallolja som raffineras tillsammans med den fossila oljan.447 Soft-nätverket448 bedömer att syntetisk bensin står på tröskeln till mark- nadsintroduktion men bedöms kunna öka av förnybara ersättningar för bensin.449 9.2.6 Gasen kommer från restprodukter och avfall producerades 1 950 GWh biogas i och den svenska bio- gasproduktionen ökade . Det finns närmare 280 anläggningar som producerar biogas i . Det finns en anläggning i där flytande biogas (LBG) produceras från uppgraderad biogas.450 Ungefär två tredjedelar av den svenska biogasen används i transportsektorn, och andelen ökar över tid.451 av den svenska biogasen kommer från energigrödor. 452 Den biogas som produceras och används i kommer till från restprodukter och avfall, framför allt från avloppsslam och matavfall från hus- håll och livsmedelsindustrin.453 Det finska bolaget expanderar sin verksamhet i och har t.ex. köpt och Biogas. produce- rar närmare 12 miljoner Nm3 biogas framför allt från lokalt producerad biomassa. Gasum är därmed den största producenten av biogas i . Gasum planerar att expandera sitt nätverk av tankstationer för LBG och LNG 444Energimyndigheten (2016f), s. 56. (2016a), s. 29. 445Energimyndigheten (2017a), s. 36. 448Energimyndigheten, , , , och Trans- portstyrelsen. 449Energimyndigheten (2016f). 450Energimyndigheten (2017f), s. 6. 451Energimyndigheten (), s. 26–27. 452Energimyndigheten (2017f), s. 3. 453Energimyndigheten (2016f), s. 57. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I till och på strategiskt viktiga platser längs med de stora trafik- Gasum distribuerar också LNG till sjöfarten via sitt dotterbolag AGA är en stor nordisk gasaktör som tillverkar natur- och biogas. en LNG-terminal i och samarbetar med som har ett fartyg med LNG-drift. Eon producerar gas och är den största distributören av biogas. och producerar biogas som del- eller helägare i 14 olika anläggningar. bygger en stor biogasanläggning i . Även Fordonsgas köper in bio- gas från flera olika lokala anläggningar. Scandinavian Biogas framställer flytande biogas (LBG) till färjor och bio- gas till bl.a. SL:s bussar från t.ex. matavfall. produktion av biogas från restprodukter från fiskeindustrin. Anläggningen Gobigas startades i syfte att producera biogas i kommersiell skala genom termisk förgasning av restprodukter från skogsbruk. strationsanläggning producerar nu ungefär 16 Nm3 biogas , och om pro- jektet utvecklas i en nästa etapp förväntas anläggningen kunna producera 65– 81 miljoner Nm3 biogas . men har beslutat att inte gå vidare med nästa etapp och söker nu en ny ägare importerar biogas från bl.a. . Den danska biogasen gynnas av produktionsstöd i och skattebefrielse i . söker möjligheter till en importterminal för LNG, och Swedegas har fått till- stånd för en LNG-terminal i . Eon undersöker tillsammans med hamn möjligheterna att bygga ett gasnät i nordöstra med LNG-lager i 9.2.7 Ingen tillverkning av flygbränsle Swedish Biofuels utvecklar förnybart jetbränsle. Bränslet fram- ställs av spannmålsgrödor och skogsråvaror.457 Någon produktion i sker dock inte. Sekab utvecklar flygbränsle och samarbetar med Preem m.fl. om att ta fram biobensin från skogsråvaror. Företaget driver ett projekt om att konvertera socker från trä till biojet. Ingen kommersiell produktion sker dock. Sun Carbon har drivit ett projekt med medfinansiering från som bl.a. syftat till att utveckla flygbränsle från svartlutslignin.458 455Energimyndigheten (), s. 26. 27–29. 457Swedish Biofuels webbplats. 458Energimyndigheten (), s. 76. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I 9.2.8 Flera aktuella initiativ för ökad svensk produktion av flytande och gasformiga drivmedel SCA har fått från till ett projekt för att utveckla biodrivmedel (biodiesel och biobensin) från svartlutslignin. Syftet är att utveckla teknik för att i ett senare skede kunna producera biodrivmedel från lignin från lut från ett massabruk utanför Umeå.459 Södra anlägger tillsammans med norska Statkraft en demonstrationsanlägg- ning i . Anläggningen kommer att använda termiska processer. Inled- ningsvis kommer anläggningen att använda skogsråvaror, men även annat bio- logiskt nedbrytbart material kan komma att användas. Anläggningen beräknas vara i bruk våren 2019.460 Inom ramen för Klimatklivet har 117 miljoner tilldelats Setra. Setra ska tillverka bioolja från sågspån vid en pyrolysanläggning vid i Gävle.461 Preem, Sekab, och Global Bioenergies har lanserat ett samarbete för att ta fram biobensin från skogsråvaror som sågspån och grot.462 Preem och tecknade en avsiktsförklaring om att un- dersöka möjligheterna att använda klimatsmart vätgas i tillverkningen av bio- drivmedel i stor skala.463 Preem har målsättningen att producera förnybara drivmedel 2030, jämfört med dagens . Preem planerar att öka sin tillverkning av biodiesel och biobensin i anslutning till svenska massafabriker efter EU- parlamentets omröstning om att tillåta tallolja som råvara. Preem uppskattar att det kan generera 1 000 nya arbetstillfällen de kommande åren.464 Ett flertal svenska teknikbolag demonstrerar nu teknologier för att om- vandla cellulosa och lignin till biodrivmedel. Det är t.ex. Renfuel som bevilja- des ett stöd på 2015 för att utveckla och bygga en pilotan- läggning vid ett massabruk. Syftet är att omvandla svartlut till bensin eller die- sel. Anläggningen uppförs vid Nordic Papers massabruk i . Proces- sen att integrera ligninoljan i ett befintligt raffinaderi görs tillsammans med Preem.465 Sekab och () driver gemensamt anlägg- ningen Biorefinery Demo Plant i Örnsköldsvik.466 Anläggningen ägs till av och , och Sekab äger . Biorefinery Demo Plant är en demonstrationsanläggning för ned- brytning av lignocellolusamaterial, t.ex. trä eller halm. Anläggningen fungerar som en tillgänglig resurs för företag, universitet och institut där forsknings- 462Energimyndigheten (), s. 15. 464Sveriges radios webbplats. 465Energimyndigheten (), s. 74. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I och utvecklingsarbete kan göras. förvaltar och utvecklar Sekab och anläggningen tillsammans och arbetet finansieras bl.a. av Energi- delfinansierar en pilotanläggning för uppgradering av bioråvaror genom s.k. slurry hydrocracking vid AB (SP ETC) i . Även Preem och Kempestiftelserna deltar i finansie- Avsikten är att omvandla biomassa, t.ex. lignin, till drivmedel. ningen ska vara en öppen och tillgänglig forskningsinfrastruktur där akademi och näringsliv kan pröva olika koncept innan de kommersialiseras.467 Sun Carbon har drivit ett projekt med medfinansiering från Energimyndig- Projektet syftar till att ta fram en värdekedja från svartlutslignin till flyg- Flaggskepp Bioraffinaderi har utrett förutsättningar för att realisera ett nytt, fullskaligt bioraffinaderi i baserat på skogs- råvara.469 Den huvudsakliga avsikten är produktion av textilcellulosa men tan- ken är att bioraffinaderiet även ska kunna producera andra produkter, däri- leder projektet, och öv- riga deltagare är , , Fabriker, H&M, Holmen, , i , , Norrskog, Nätra- älven Skog, Sekab, och . En preliminär kostnad för pro- Northvolt avser att bygga och driftsätta en pilotanläggning, , för tillverkning av litiumjonbatterier i . har bevil- jat stöd till pilotanläggningen. Likaså har företaget beviljas ett lån på från Europeiska investeringsbanken. Vid anläggningen ska en ny produktions- och processmodell som möjliggör batteritillverkning med lägre miljöpåverkan testas och valideras.