rfr · H50WRFR15 · 2018-01-01 00:00:00 — Det spelar ingen roll om man är vaktmästare eller bibliotekarie eller något annat, för man gör exakt samma sak. Man gör inte riktigt samma sak i rollhänseende, men man står för att se elevernas behov oavsett om det är på skolgården, i korridoren, i klassrummet eller i matsalen. Jag tror att det är idé att nyttja resurserna man har på ett effektivt sätt och på ett samsynt sätt. Därvid måste man självfallet samla sig kring vad det är man gör och vad man vill och varför man gör det här. Då kan man använda resurserna väldigt effektivt. , i : Ni frågade om vi saknade några kompetenser. Det gjorde vi säkert, men det var ingen som vi kände att vi saknade. Däremot arbetar vi nog väldigt effektivt. Vi jobbar mycket för att göra rätt saker och inte jobba mer utan jobba smartare. Vi vill att skolan ska ha en arbetsmiljö där både personal och elever har det bra och trivs och utvecklas. Ett chefsjobb, ett skolledarjobb, som är viktigt är det här med att rekrytera och behålla personal. Det är mycket viktigt att se till att folk vill vara kvar, och det gör vi genom ett tydligt ledarskap och ett tydligt uppdrag. Och återigen, elevhälsans arbete är centralt för att det ska snurra på. i (C): Jag vill också säga stort tack för fantastiska inspel från alla er som har medverkat här . Tack och lov skrivs allting ned så att vi får möjlighet att på olika sätt ta del av detta också i efterhand. Ett stort tack till er som har visat exempel på ”huret” och på den verksamhet som finns – det är fantastiskt – och möter elever . Min fundering handlar om vår nationella nivå. Några har varit inne på lagstiftningen och om skollagen behöver ändras på något sätt, för det är ju där vi sitter. Vi kommer gärna med glada tillrop över mycket som fungerar bra, men finns det enskilda exempel på områden där en översyn behöver göras? Det är ändå en lagstiftning som har gällt . Jag vet att från bland annat lyfte det, men jag undrar om någon annan också skulle vilja lyfta den delen: Vad i lagstiftningen kan behöva ändras också när det gäller detta? (V): Tack så mycket för många intressanta inlägg här i debatten. Jag vill börja med att säga att jag tycker, vilket har sagts tidigare, att många av oss håller med varandra och att vi är ganska eniga, kanske förutom att vissa vill förbjuda mobiler och andra inte, kring de här frågorna. Men det finns två parallella frågor. Den ena handlar om resurser till skolan – personalen och allt det. Den andra handlar om att även om vi har tillräckligt mycket personal som arbetar med eleverna behöver den personalen ha ett syn- sätt när det gäller till exempel patriarkala strukturer och olika slags värderingar – heteronormativitet, vithetsnormen och alla sådana saker – som i sin tur på- verkar studieron och tryggheten för tusentals elever på våra skolor . Jag tycker egentligen att ni ska ställa kravet på oss om hur mycket resurser ni kommer att behöva – och det gör ni ju – för egentligen är det vi som ska stå till svars för den delen. Det är inte ni som ska göra det, för det är vi som har gjort att ni inte har tillräckligt många kollegor. Det handlar om vad ni kan göra som till exempel lärarfack och skolledar- organisationer eller bidra med åsikter så att vi kan förändra någonting när det Skolan är ingen isolerad ö, som har sagts tidigare, men det är varken vi eller Alla dessa normer förekommer bland alla oss som sitter i den här Så länge vi inte gör oss av med dem eller accepterar att de finns och börjar bearbeta dem kommer vi inte att kunna komma längre fram. menar jag att bland annat lärarfacken i det här fallet har ett stort ansvar att se till att det sker. På vilket sätt vill ni arbeta med den frågan? Ordföranden: har tre kvar. För att lösa detta tänkte jag släppa in fråga också, och sedan får ni svara på de frågor som har ställts som finns kvar. (KD): Tack för alla genomgångar! Min fråga tangerar det som Hela diskussionen har ju landat i mer tid för eleverna, samsyn och tydligare ledarskap. Det som bekymrade mig var när Skolinspektionen sa att det finns sådana brister i värdegrundsarbetet att man kanske inte jobbar med värdegrunden för- rän det brinner i korridorerna. Vi hade en egen utvärdering i utskottet gällande studiero och trygghet, och där framkom det att det också finns brister i lärarutbild- Man kan hafsa över värdegrundsuppdraget på en trepoängskurs. Vi har styrdokument som säger att det ska genomsyra all undervisning, och då är vår fråga: Behöver styrdokumenten styras upp och bli tydligare vad gäller värdegrunden och hur man ska jobba med den? Ordföranden: Det är inga lätta frågor att svara kort på! , : Jag ska hålla mig kort. inte att det är lagstiftningen som är det absolut största problemet, utan jag tror att en stor del handlar om att lita på vad lärare och skolledare säger. säger någonting är det faktiskt av vikt. Ställer man krav på att en elev behöver tre saker handlar det om att det är de tre sakerna, och då går det inte med en av dem, för vi kommer inte att lyckas om resurserna sätter stopp. Lagstiftningen i sig tror jag alltså inte är det stora problemet. Det vi ska bidra med som fack är att tala gott om skolan och påpeka de brister som finns och faktiskt säga: Det här behöver vi för att lyckas tillsammans med eleverna. , Specialpedagogiska skolmyndigheten: Som många har sagt här tror vi att det förebyggande arbetet är jätteviktigt. Lagstiftningen är bra som den är. Vi har stor frihet. Men man behöver kanske trycka på relationskompetensen i lärarutbildningen, för goda relationer är enormt viktigt, tror jag, särskilt för de elever som själva har svårt att skapa goda relationer. Där behöver lärarna kompensera svårigheterna och vara enormt flexibla och ödmjuka inför de eleverna, tror vi. , Skolinspektionen: Vi tycker också att lagstiftningen är ändamålsenlig. Jag ser inte något behov av att ändra själva lagstiftningen. Däremot ser vi att det finns kunskapsbrister hos skolorna, och det är där det uppstår problem. Det är där man inte har samsynen och där lärarna inte möter störningar av studieron eller kränkningar som förekommer på ett konsekvent sätt, utan det sker på ett sätt i det ena klassrummet och på ett annat sätt i det andra klassrummet. Det är det vi måste komma åt. I de miljöer där vi är och där vi hänger kvar i uppföljningen tills vi ser att man faktiskt har en samsyn ser vi också att det sker väldigt stora förändringar. , elevråd – : Jag vill också koppla tillbaka lite till det här med grunden och förutsättningarna för kompetensförsörjning och allt det. Jag tror att man måste koppla tillbaka till resursfrågan och de ekonomiska resurser som skolan har. Där tror vi att det är viktigt att man ser över resursfördelningssystemet så att man sätter eleven mer i fokus och lämnar per capitamodellen. , : Jag håller med om att styrdokumenten är ändamålsenliga. Vi har åsikter om att man behöver stärka lärarutbildningen, men jag är inte säker på att man behöver stärka den i värdegrundsarbetet eller det relationella. Det ska genomsyra, och jag skulle säga att det stora problemet är att man faktiskt har för lite möjligheter att göra verkstad av det ute på skolorna. Man har så oerhört många mål som man ska fokusera på, vilket gör att man egentligen inte hinner göra någonting grundligt. Vi borde skala bort saker och ting som inte gör att eleverna lär sig mer och når längre och i stället fokusera på kunskaps- och bildningsuppdraget. För att vi ska nå dit måste vi skapa trygghet och studiero, men då måste man kunna samla sig kring färre mål, skulle jag vilja säga. , Specialpedagogiska skolmyndigheten: Jag representerar SPSM, och vad vi väldigt tydligt ser är att när det gäller det relationella perspektivet handlar det om att bygga organisationerna, det vill säga skolorna, så att lärarna har tid att vara relationella. För detta finns det stöd och hjälp att få från oss på SPSM, om man vill ha det. Detta är något som vi tror är väldigt viktigt. Vi ser heller inte att det är nödvändigt med förändring i lagstiftningen. Det viktiga är tid till att bygga relationer och att det finns strukturer på skolan som gör det möjligt att se ele- Vice ordföranden: Jag tackar för detta. är klockan en minut i tolv. står från att hålla ett längre avslutningsanförande eller ställa ytterligare frågor men vill ändå säga att det har varit en väldigt bra förmiddag. Vi har lärt oss mycket och har fått nya intryck och kunskaper om det här. En sak som man kan konstatera är att rätt mycket hänger ihop. att diskutera studiero i skolan utan att också tala om hur vi ser till att fler vill bli lärare och hur vi klarar lärarrekryteringen. Det är svårt att diskutera kun- skapsuppdraget utan att också fundera över de andra båda faktorerna. inom skolpolitiken hänger alltså väldigt nära samman. Jag vet inte om ni har noterat det, men under denna utfrågning har utskottet blivit av med sin ordförande. Dessutom har gått, vilket skapar stora möjligheter för vice ordföranden. Jag funderar på om vi ska ha ett extra sammanträde för att förändra det som ni har kommit med till oss i form av nya insikter. Stort tack för att ni kom hit! Jag tror att vi kommer att fortsätta diskussionen tillsammans vid andra tillfällen. BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts-