rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — Andelen huvudmän med brister i arbetet med studie- och yrkesvägledningen var därmed större för grundskolor än gymnasieskolor. Resultatet av Skolinspektionens tillsyn av huvudmännen för grundrespektive gymnasieskolor sammanfattas i tabell 4.1 nedan. Tabell 4.1 Antal granskade huvudmän för grundrespektive gymnasieskolor samt antal och andel huvudmän med brister i den studie- och yrkesvägledande verksamheten. Källa: Skolinspektionen. 222Jonas , och : Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen. En bakgrund och tre fallstudier. 223Beroende på hur allvarliga Skolinspektionen bedömer att de brister man finner är varierar konsekvenserna av kritiken. Den mildaste formen av kritik är att Skolinspektionen uttalar en anmärkning. Vid allvarligare brister kan inspektionen besluta om föreläggande eller om föreläggande med vite. I den här genomgången särskiljs inte de olika formerna av kritik. I genomgången redovisas endast översiktligt och sammanfattande de ärenden där myndigheten uttalat kritik avseende huvudmännens och skolornas arbete med studie- och yrkesvägledning oaktat i vilken form kritiken har formulerats av Skolinspektionen. 224Av de 22 huvudmän för där brister kunde konstateras var 16 enskilda (friskolor) och 6 offentliga (kommuner). 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER Konstaterade brister i tillsynen av huvudmän för grundskolor Den vanligaste typen av brist som Skolinspektionen kunde konstatera i sin tillsyn av huvudmän för var att studie- och yrkesvägledning saknades för elever i låg- och mellanstadiet (årskurs 1–6). I 16 av de 22 ärenden där Skolinspektionen uttalade kritik mot huvudmännens arbete med studie- och yrkesvägledningen, motsvarande av de kritiserade huvudmännen, var detta grunden för kritiken. Viktig vägledning för de yngre eleverna inför t.ex. språkvalet i årskurs 6 saknades därmed. I två fall hade huvudmännen ingen systematisk och planerad studie- och yrkesvägledande verksamhet alls.225 Detta innebar enligt Skolinspektionen att inte någon elev hos huvudmannen fick sina behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodosedda. Det förekom vidare att huvudmän inte heller säkerställt att alla skolenheter som man ansvarade för hade tillgång till personal med studie- och yrkesvägledarkompetens.226 Skolinspektionen bedömde även att studie- och yrkesvägledningen hos en av de granskade huvudmännen i huvudsak vände sig till elever i årskurs 9 och var inriktad på vägledning inför gymnasievalet.227 Konstaterade brister i tillsynen av huvudmän för gymnasieskolor I två av de fem fall där Skolinspektionen kritiserade huvudmän för gymnasieskolor bedömde Skolinspektionen att det saknades systematisk och planerad studie- och yrkesvägledande verksamhet. I dessa fall hyrde huvudmännen in konsulter med studie- och yrkesvägledarkompetens för eleverna 3 inför deras val till högre utbildning och framtida yrkesverksamhet, men elever 1 och 2 fick inte tillgång till denna kompetens. Vägledning inför viktiga val till gymnasieskolans år 2 och 3, som t.ex. inriktningsval, val av kurser för allmän eller särskild högskolebehörighet, hanterades i stället av rektorer och lärare, vilket Skolinspektionen bedömde som otillräckligt.228 I två andra ärenden bedömde Skolinspektionen att huvudmännen inte kunde tillgodose behoven av studie- och yrkesvägledning hos eleverna på introduktionsprogrammen. Orsaken till detta uppgav huvudmännen var att resurserna för studie- och yrkesvägledningen inte räckte till då antalet elever på introduktionsprogrammen ökat.229 Ökningen utgjordes till stor del av nyanlända elever. I ytterligare ett fall framkom att eleverna saknade möjlighet att diskutera framtida studie- och yrkesval med någon personal med studie- och yrkesvägledarkompetens. Eftersom ingen person med sådan kompetens anställts eller anlitats hade rektorn fått fungera som studie- och yrkesvägledare, vilket Skolinspektionen inte bedömde som tillräckligt.230 Beslut och rapporter: ärendenummer 2016:5040 och 2015:9630. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9730. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9757. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9664 och 2015:9759. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9214 och 2015:9282. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4522. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER Skolinspektionens prioriterade tillsyn av skolenheter I den prioriterade tillsynen 2016, dvs. tillsynen av skolenheter, granskade Skolinspektionen totalt 427 skolenheter, varav 328 grundskolor och 99 gymnasieskolor. Hos 36 av grundskolorna, motsvarande , och fem av gymnasieskolorna, motsvarande kunde Skolinspektionen konstatera brister i arbetet med studie- och yrkesvägledningen. I tabell 4.2 nedan sammanfattas resultatet av Skolinspektionens prioriterade tillsyn. Tabell 4.2 Antal granskade skolenheter i grundrespektive gymnasieskolan samt antal och andel med brister i den studie- och yrkesvägledande verksamheten. Källa: Skolinspektionen. Konstaterade brister i den prioriterade tillsynen av På de 36 grundskoleenheter där Skolinspektionen kunde konstatera brister i arbetet med studie- och yrkesvägledningen var den vanligast förekommande grunden för kritik, liksom för huvudmännen för , bristfällig studie- och yrkesvägledning i de lägre årskurserna. I 22 av de 36 ärendena motsvarande , handlade bristerna i grundskolornas arbete om detta. På de grundskolor där högstadieklasser förekom var studie- och yrkesvägledningen främst, och i vissa fall t.o.m. uteslutande, inriktad mot årskurs 8–9.231 I de fall där grundskolorna var F–6-skolor var bristen främst att eleverna inte hade fått någon studie- och yrkesvägledning inför språkvalet i årskurs 6.232 En annan brist som Skolinspektionen kunde konstatera i flera fall var avsaknaden av systematisk och planerad studie- och yrkesvägledande verksamhet. Bristen konstaterades på 9 av de 36 kritiserade grundskolorna.233 I tre av fallen hade tillgången till studie- och yrkesvägledning för eleverna inte säkerställts då skolorna varken hade haft någon person med studie- och yrkesvägledande kompetens anställd eller anlitat någon person med sådan kompetens för att ge eleverna kvalificerad vägledning. Konstaterade brister i den prioriterade tillsynen av gymnasieskolor Avsaknad av systematisk och planerad studie- och yrkesvägledande verksamhet var den vanligaste grunden för kritik när det gäller studie- och yrkesvägledning i Skolinspektionens prioriterade tillsyn av gymnasieskolor 2016. Beslut och rapporter: se t.ex. ärendenummer 2016:4394, 2015:10004, 2015:9757, 2015:9681 och 2015:10032. Beslut och rapporter: se t.ex. 2015:4602, 2015:4543, 2015:4315 och 2015:9077. Beslut och rapporter: 2015:9536 och 2015:10050. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER av de fem fall där inspektionen kritiserade arbetet med studie- och yrkesvägledningen bedömde Skolinspektionen att skolorna inte tillhandahöll studie- och yrkesvägledning på ett strukturerat sätt. Bland annat var studie- och yrkesvägledarnas uppdrag otydligt, liksom studie- och yrkesvägledarnas samarbete med lärarna.234 En skola bedömdes helt sakna en organiserad studie- och yrkesvägledande verksamhet.235 I ytterligare ett fall framkom att elever från såväl nationella program som introduktionsprogram varken hade träffat en studie- och yrkesvägledare eller visste om det fanns en sådan resurs på skolan.236 I ett annat fall fick elever på introduktionsprogrammen inte någon studie- och yrkesvägledning i samband med upprättandet av sina individuella studieplaner.237 Skolinspektionen kritiserar jämförelsevis sällan arbetet med studie- och yrkesvägledning Sammanfattningsvis visar genomgången av Skolinspektionens tillsyn 2016 att brister i studie- och yrkesvägledningen främst drabbade yngre elever, elever på introduktionsprogrammen samt systematiken i vägledningsarbetet. Andelen huvudmän och skolor som kritiserades av Skolinspektionens för sitt arbete med studie- och yrkesvägledningen var större i än i gymnasieskolan. Detta gäller för såväl huvudmännens ansvar att ge tillräckliga förutsättningar för skolornas arbete med studie- och yrkesvägledningen som skolornas insatser för att erbjuda eleverna vägledning i den omfattning de behövde för att deras behov av vägledning skulle anses vara tillgodosedda. bekräftar den bild som Skolinspektionens tillsyn visar och uppger att även verket i sitt arbete med studie- och yrkesvägledning generellt sett uppfattar att vägledningen fungerade sämre ju yngre eleverna är.238 Vid en jämförelse mellan studie- och yrkesvägledningen och andra av skolans arbetsområden som också ingår i Skolinspektionens tillsyn var andelen huvudmän och skolor där brister kunde konstateras emellertid förhållandevis låg. Medan av och av gymnasieskolans huvudmän kritiserades av Skolinspektionen för någon aspekt av sitt arbete med studie- och yrkesvägledning kritiserades t.ex. av huvudmännen för grundskolor och av huvudmännen för gymnasieskolor för sitt arbete med området elevhälsa.239 I jämförelse med elevhälsan var alltså andelen Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:10062 och 2015:9610. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9733. Beslut och rapporter: ärendenummer 2016:3252. Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4589. 239Enligt 2 kap. 25 § skollagen ska det för eleverna i bl.a. , och gymnasieskolan finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. För medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER huvudmän som kritiserades för sitt arbete med studie- och yrkesvägledning Det förefaller vidare finnas en diskrepans mellan Skolinspektionens förhål- landevis få beslut om kritik mot huvudmän och skolor 2016 när det gäller ar- betet med studie- och yrkesvägledningen och de brister som beskrivs i inspekt- ionens kvalitetsgranskning av arbetet med studie- och yrkesvägledning i En förklaring skulle kunna vara att huvudmäns och skolors arbete med studie- och yrkesvägledningen förbättrats mellan de aktu- Skolinspektionen bedömer dock att detta på en aggregerad nivå inte är sannolikt.241 En annan, mer trolig förklaring kan i stället vara att Skolin- spektionen i sin huvudmannatillsyn och prioriterade tillsyn utgår från i vilken mån huvudmän och skolor i strikt mening uppfyller de författningskrav som finns för studie- och yrkesvägledningen, som av bl.a. av forskare och repre- sentanter för beskrivs som diffusa (se ovan) medan inspektionen i kvalitetsgranskningen i större omfattning fokuserar på verk- 240Skolinspektionens statistik 2016. 241Uppgift från Skolinspektionen. 5Studie- och yrkesvägledarna och förutsättningarna för vägledningsarbetet Även om studie- och yrkesvägledningen ska vara både snäv och vid och vara hela skolans ansvar har studie- och yrkesvägledaren ofta en nyckelroll för att i kraft av sin yrkeskompetens praktiskt samordna och driva utvecklingen av skolans vägledningsarbete. Den snäva vägledningen kräver också specifik kompetens inom samtalsmetodik och kunskap om vilka yrken och utbildningsalternativ som finns samt vilka regler som gäller för behörighet och antagning. I det här avsnittet beskrivs arbetssituationen för studie- och yrkesvägledarna i grundrespektive gymnasieskolan bl.a. med avseende på personaltäthet, organisering av vägledningen, innehållet i arbetet och vägledarnas utbildning. 5.1Antalet studie- och yrkesvägledare samt personaltäthet I det här avsnittet redovisas den nationella statistik som finns när det gäller studie- och yrkesvägledare med avseende på personaltäthet och andelen utbildade vägledare i grundrespektive gymnasieskolan. Antalet studie- och yrkesvägledare som tjänstgör i svensk grundskola har varierat något . Som framgår av tabell 5.1 nedan har antalet vägledare i räknat som heltidstjänster ökat från 598 /12 till 674 /18. Detta motsvarade en ökning med 76 heltidstjänster eller knappt 13 procent.242 Tabell 5.1 Antal tjänstgörande studie- och yrkesvägledare i (omräknat till heltidstjänster). Utvecklingen mellan läsåren 2011/12– 2017/18. 242Uppgifter från databas . 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Betydligt fler kvinnor än män arbetar som studie- och yrkesvägledare i . /17 var av vägledarna kvinnor och män. Personaltätheten för studie- och yrkesvägledarna påverkas givetvis inte enbart av antalet vägledare utan även av antalet elever som varje vägledare ska ansvara för. Även om antalet vägledare (räknat som heltidstjänster) har ökat har även elevantalet ökat.243 /18 var personaltätheten i hela 1 558 elever per vägledare. I årskurs 7–9 (högstadiet) uppgick antalet elever per vägledare till 499. Personaltätheten på högstadiet har ökat , dvs. antalet elever per vägledare är nu något färre än de närmast föregående åren. Utvecklingen beskrivs i tabell 5.2 nedan. Tabell 5.2 Antal elever per studie- och yrkesvägledare i årskurs 7–9 (omräknat till heltidstjänster). Utvecklingen mellan läsåren 2011/12–2017/18. Antal elever i åk 7–9 per vägledare (heltidstjänster) Antalet vägledare i gymnasieskolan Liksom i har antalet studie- och yrkesvägledare som tjänstgör i gymnasieskolan varierat något . Som framgår av tabell 5.3 nedan har antalet vägledare i gymnasieskolan räknat som heltidstjänster ökat , från 664 /15 till 739 /18, vilket motsvarar en ökning . Flest heltidstjänster fanns dock /12 då 763 heltidstjänster som studie- och yrkesvägledare fanns i gymnasieskolan.244 /12 gick knappt 889 000 elever i . , /16 var antalet grundskoleelever drygt 1 024 000, en ökning med ca 135 000 elever eller . Uppgifter från databas . 244Uppgifter från databas . 5STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Tabell 5.3 Antal tjänstgörande studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan (omräknat till heltidstjänster). Utveckling mellan läsåren 2011/12–2017/18. Även om antalet heltidstjänster för studie- och yrkesvägledare har varierat något har personaltätheten inte förändrats så mycket.245 /12 ansvarade varje vägledare i gymnasieskolan för i genomsnitt 484 elever och 2017/18 för 471 elever. Även om förändringarna har varit små kan man konstatera att antalet elever som varje vägledare i gymnasieskolan ska ansvara för /18 är det lägsta , dvs. personaltätheten är den högsta som kan noteras . Utvecklingen beskrivs i tabell 5.4 nedan. Tabell 5.4 Antal elever i gymnasieskolan per tjänstgörande studie- och yrkesvägledare (omräknat till heltidstjänster). Utvecklingen mellan läsåren 2011/12–2017/18. Antal elever i gymnasieskolan per studie- och yrkesvägledare (heltidstjänster) Liksom i är det en betydligt större andel kvinnor än män som arbetar som studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. /17 var av vägledarna i gymnasieskolan kvinnor och var män. 245Efter av krympande elevkullar i gymnasieskolan har antalet elever ökat. Mellan läsåren 2011/12 och 2015/16 minskade antalet elever i gymnasieskolan kontinuerligt från 369000 elever till 323 000 elever, en minskning med 46 000 eller . /17 ökade antalet elever till 343 000 elever, vilket innebar en ökning med 20000 elever, motsvarande en ökning . Ökningen bestod till övervägande del av nyanlända elever. Uppgifter från och myndighetens databas . 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Studie- och yrkesvägledare anlitade på konsultbasis ingår inte i den officiella statistiken I den här uppföljningen har det framkommit att en del huvudmän och skolor anlitar personer som studie- och yrkesvägledare som konsulter genom bemanningsföretag. De som arbetar som vägledare på konsultbasis ingår inte i statistik över studie- och yrkesvägledare avseende antalet heltidstjänster eller personaltäthet.246 Lokal variation i personaltäthet och frågan om likvärdighet Ovan beskrivs personaltätheten för studie- och yrkesvägledare i grundrespek- tive gymnasieskolan i genomsnitt i riket. Antalet elever per vägledare varierar dock på ett betydande sätt mellan huvudmän och skolor. Enligt en undersökning genomförd av (), som avser förhållandena , ansvarade i vissa fall en vägledare för flera tusen elever. I ungefär hälften av landets 290 kommuner ansvarade varje studie- och yrkesvägledare för mellan 79 och 422 elever. En del kommuner saknade dock nästan helt vägledare, enligt undersökningen.247 Många studie- och yrkesvägledare arbetar på flera skolor Flera undersökningar visar att många studie- och yrkesvägledare arbetar på flera skolor. Resultaten av en enkätundersökning som () publicerade 2017 visar att av studie- och yrkesvägledarna i som svarade på enkäten arbetade på två skolor och av vägledarna på fler än två skolor. Det innebär att mer än hälften av vägledarna i arbetade på mer än en skola. I gymnasieskolan arbetade vägledarna enligt svaren i enkäten i mindre omfattning på mer än en skola. av vägledarna i gymnasieskolan uppgav att de arbetade på två skolor och att de arbetade på mer än två skolor. Sammantaget innebar detta att , dvs. nästan var femte vägledare i gymnasieskolan, arbetade på mer än en skola.248 Registerdata från visar att det är en större andel av vägledarna i i landsbygdskommuner som arbetar på mer än en skola, även om det antalsmässigt är fler som arbetar på flera skolor i storstäder och i pendlingskommuner.249 Enligt LR innebär delade tjänster där vägledaren arbetar på två eller flera skolor en ökad arbetsbörda och ansvar jämfört med att enbart ha en arbetsplats. Risken för arbetsmiljöproblem som t.ex. stress riskerar också att öka, bedömer LR. 247Lärarnas : Vad säger statistiken om skolan i din kommun? Elevresultat, likvärdighet, resursanvändning, lärarlöner och behörighet . 248Lärarnas riksförbund: Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET En delad tjänst där studie- och yrkesvägledaren arbete på två eller flera skolor kan innebära att vägledarna har flera rektorer som chefer. Hos huvudmän med en centraliserad vägledning där det finns en chef för vägledarna kan ansvars- och ledningsförhållandena å andra sidan bli komplicerade då vägledarna även måste vara lyhörda gentemot rektorerna på de skolor där de arbetar. Vi- dare innebär arbete på flera skolor eller enheter att vägledaren ska samarbeta med ett större antal kollegor.250 Detta kan enligt LR vara stimulerande och öka det professionella utbytet, men det riskerar att minska studie- och yrkesvägledarens förutsättningar att bli en del av skolans arbetsgemenskap och att praktiskt kunna delta i t.ex. möten med lärare och annan personal. Uppgifter från yrkesaktiva studie- och yrkesvägledare pekar även på att förutsättningarna att arbeta på fler skolor skiljer sig mellan stad och land. I landsbygdskommuner kan exempelvis de geografiska avstånden vara stora och det tar för vägledaren att förflytta sig mellan sina arbetsplatser.251 Bland annat Skolinspektionen har pekat på att vägledarna också ofta har begränsad arbetstid på respektive skola. På de skolor som ingick i inspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i 2013 fanns tillgång till vägledare i genomsnitt 20–av en heltidstjänst för ca 300 elever. Den tid som vägledarna befann sig på skolan användes oftast till information och vägledningssamtal inför gymnasievalet och till att administrera elevernas prao. I Skolinspektionens kvalitetsgranskning uppgav få elever att de hade en nära relation till studie- och yrkesvägledaren.252 5.2Olika syn på betydelsen av personaltäthet för studie- och yrkesvägledare I kapitel 3 redovisas skollagens krav på och förarbetenas definition av likvärdig utbildning. Sammanfattningsvis innebär likvärdighet inte likformighet eller att alla elever ska få lika mycket resurser. Tvärtom ska de elever som behöver mer resurser för att kunna tillgodogöra sig utbildningen få det. För studie- och yrkesvägledningens vidkommande innebär det att det är elevernas behov och hur dessa möts som är avgörande för om skollagens krav på att elever ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av studie- och yrkesvägledning tillgodoses kan anses vara uppfyllt. 250Lärarnas riksförbund: Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. 251Uppgifter från referensgrupp för studie- och yrkesvägledare. 252Skolinspektionen: i . 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Svårt att bedöma elevernas tillgång till vägledning genom nyckeltal om personaltäthet Professor och universitetslektor vid har i sin forskning funnit att de stora skillnaderna i tillgänglig vägledning mätt som antalet elever per vägledare delvis kan relateras till kommuntyp, kommunens utbildnings- och inkomstnivå samt politiskt styre.253 SKL menar att antalet elever per studie- och yrkesvägledare kan vara intressant att följa men riskerar att göra att man ensidigt fokuserar på vägledarna och den snäva vägledningen, vilket kan göra det svårare att betrakta studie- och yrkesvägledningen som hela skolans ansvar. På de skolor där lärarnas engagemang i studie- och yrkesvägledningen är god får eleverna tillgång till vägledning i undervisningen, menar SKL. I en sådan situation riskerar de genomsnittliga nyckeltalen när det gäller personaltäthet för studie- och yrkesvägledare att underskatta elevernas tillgång till vägledning.254 Frågan om likvärdigheten i elevers tillgång till studie- och yrkesvägledning låter sig därför inte lätt besvaras genom att granska nyckeltal för personaltäthet utan kräver en kvalitativ analys av elevernas behov i förhållande till den vägledning de erbjuds, menar (LR) menar å sin sida att förutsättningarna för studie- och yrkesvägledarna att bedriva sitt arbete också måste ses utifrån hur många olika delar som tjänsten omfattar. LR menar mot denna bakgrund att även om personaltätheten är viktig behöver även komplexiteten i uppdraget beaktas.256 Studie- och yrkesvägledarna är viktiga för både den snäva och den vida vägledningen Även om studie- och yrkesvägledningen ska vara hela skolans ansvar och antalet elever per studie- och yrkesvägledare är ett trubbigt mått för att bedöma i vilken mån elever får den vägledning de behöver är tillgången till snäv, individuell vägledning mycket betydelsefull för att eleverna ska få det stöd de behöver för att göra väl avvägda val. Enligt läroplanen för ska studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser (se vidare kap. 2). Bland annat och Skolinspektionen har också pekat på att studie- och yrkesvägledarnas kompetens ofta är central för skolans samlade arbete med studie- och yrkesvägledning. I kraft av sin specifika kompetens är det ofta vägledarna som, utöver att vägleda de enskilda eleverna t.ex. när det gäller yrkesval och utbildningsalternativ samt antagnings- 253Lundahl, och , : Vägledningen i av decentralisering och avreglering i Att bana vägen mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. (red.) 254SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 255Uppgift från SKL. 256Lärarnas riksförbund: Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET