eunbil · H60N4C740A · 2018-11-26 00:00:00 — behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: , och lämnades information om den pågående diskussionen på EU-nivå efter Tele2-domen. lämnades vid ett särskilt informationstillfälle information om både det utredningsarbete som gjorts i och de pågående diskussionerna på EU-nivå. ogiltigförklarade det s.k. datalagringsdirektivet i den s.k. Digital Rights-domen (C293/12 och C-594/12). Det ogiltigförklarade direktivet genomfördes i svensk rätt genom ändringar i framför allt lagen om elektronisk kommunikation (LEK). Enligt LEK är operatörerna skyldiga att lagra vissa uppgifter för att de ska kunna användas vid brottsbekämpning. Skyldigheten att lagra data enligt de svenska bestämmelserna ifrågasattes efter EU- domstolens dom av Tele2. Post och beslutade därför att förelägga Tele2 att återuppta datalagringen, vilket Tele2 överklagade. Kammarrätten i begärde då ett förhandsavgörande från . dom meddelades (Tele2-domen). slutsats var bl.a. att en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter avseende samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte är förenlig med . Domstolen gjorde även vissa uttalanden om förutsättningarna för de brottsbekämpande myndigheternas åtkomst till lagrade uppgifter samt om säkerheten för uppgifterna. Kammarrätten avgjorde det svenska målet om datalagring . Kammarrätten konstaterar att det med hänsyn till dom är klarlagt att de svenska reglerna om datalagring för brottsbekämpande syften står i strid med unionsrätten. Detta får enligt kammarrätten till följd att de svenska bestämmelserna inte kan tillämpas. Utredningen om datalagring och EU har gjort en översyn av det svenska regelverket för att anpassa detta till såsom den uttolkats av . Utredningen lämnade sitt betänkande , Datalagring – brottsbekämpning och integritet. Betänkandet har remitterats. Tele2-domen gäller i hela EU och en informell rådsarbetsgrupp har därför inrättats i vilken diskussioner förts om hur domen bör uppfattas och hur en lagring av data skulle kunna utformas inom ramen för domen. Vid hölls en politisk diskussion som gav vägledning inför det fortsatta arbetet. Vid ska ordförandeskapet lämna en lägesrapport om hur diskussionerna rörande lagring av data för brottsbekämpande ändamål har fortskridit. 20.Ömsesidigt erkännande i straffrättsliga ärenden – slutsatser (Sr ) Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Att anta det utkast till rådsslutsatser om ömsesidigt erkännande i straffrättsliga frågor som diskuterats . Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument inför behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet Det straffrättsliga samarbetet inom EU bygger på principen om ömsesidigt erkännande, vilket i sin tur förutsätter ett starkt ömsesidigt förtroende medlemsstaterna emellan. har det ifrågasatts huruvida vissa medlemsstater lever upp till sina förpliktelser enligt bl.a. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilket underminerat det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna och därmed också principen om ömsesidigt erkännande. Förutom att har kritiserats för inskränkningar av bl.a. domstolsväsendets oberoende har och fällts i på grund av överbeläggning och bristande standard i vissa fängelser. presenterade ordförandeskapet ett batteri av förslag för att förbättra det ömsesidiga förtroendet medlemsstaterna emellan, exempelvis föreslogs uppdaterade eller nya handböcker m.m. Majoriteten av medlemsstaterna välkomnade ordförandeskapets Kommissionen och vissa medlemsstater påpekade dock att det visserligen kan vara betydelsefullt med denna typ av riktlinjer på EU-nivå men att det krävs insatser på nationell nivå för att uppnå en förbättrad tillit mellan medlemsstaterna. Inför lyfte ordförandeskapet i ett diskussionsdokument frågor kring vilka åtgärder som vidtas nationellt och kring vilka åtgärder som önskas från de andra medlemsstaterna för att förbättra den ömsesidiga tilliten. Utkast till rådsslutsatser har därefter diskuterats på tjänstemannanivå . De slutsatser som diskuterats har bl.a. betonat vikten av att medlemsstaterna implementerar EU-rättsakter på ett korrekt sätt, särskilt när det gäller att garantera rätten till en rättvis rättegång. Vidare föreslås utbildningsinsatser och att den nionde utvärderingsrundan inriktas mot rättsakter avseende ömsesidigt erkännande, vilket tidigare ställt sig bakom. För att kunna erkänna och verkställa ett utländskt beslut utan omprövning krävs att det går att lita på att beslutet har fattats på ett rättssäkert sätt och med iakttagande av enskildas grundläggande rättigheter. För att så ska vara fallet krävs att alla medlemsstater lever upp till grundläggande rättsstatliga principer och efterlever EU-stadgan och . Att det sistnämnda verkligen sker är det som är centralt för att stärka det ömsesidiga förtroendet. De föreslagna slutsatserna får anses ändamålsenliga och uppmanar såväl medlemsstaterna som EU att vidta åtgärder, vilket är positivt. kan ställa sig bakom beslutet att anta rådsslutsatserna. 21.EU:s anslutning till (Sr ) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Lägesbeskrivning avseende arbetet med EU:s anslutning till . Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : Senaste tillfället som informerades var . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: har informerats löpande. Senaste tillfället var . har ända sedan medlemskapsförhandlingarna drivit frågan om EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget följer det av artikel 6.2 i att EU ska ansluta sig till . har återkommande tydligt uttryckt önskemål om en anslutning, bl.a. genom att ge tillkänna att regeringen ”med all kraft bör verka” för en sådan (bet. 2000/01:KUU1). övergripande målsättning är att anslutningen ska ske och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . har i samband med information bekräftat sitt stöd för denna inställning och har informerats löpande. Förhandlingarna om EU:s anslutning till inleddes mellan EU och . nåddes en överenskommelse på förhandlarnivå mellan samtliga konventionsparter och EU om de texter som skulle reglera anslutningen. begärde kommissionen att skulle yttra sig över om avtalsutkastet kunde anses förenligt med (art. 218.11 FEUF). yttrande (yttrande 2/13), presenterades och innehöll en rad olika invändningar. slog i yttrandet fast att utkastet till anslutningsavtal inte är förenligt med unionsrätten. har kommissionen arbetat med att analysera yttrande. Kommissionen har presenterat ett antal diskussionspapper med förslag till lösningar på de synpunkter som domstolen haft i anledning av utkastet till anslutningsavtal. Dessa förslag har sedan diskuterats på arbetsgruppsnivå i rådet. För någon vecka sedan var det den återstående frågan som rör behörighet på området för den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken (GUSP) som var uppe till diskussion. Denna invändning från handlar om att den, till skillnad från , inte har behörighet att pröva vissa akter som antas inom GUSP-området. Syftet med det pågående arbetet är att kommissionen ska kunna presentera en helhetslösning på samtliga invändningar från . Om och när rådet bedömer att det finns en helhetslösning som tillgodoser invändningarna kommer förhandlingarna med att återupptas. Beslut om anslutning antas av rådet med enhällighet efter godkännande av (art. 218.8 EUF-fördraget). Beslutet träder i kraft först när avtalet om EU:s anslutning har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. 22.Övriga frågor (Sr , Sr Fritzon) a)Mot en digital straffrätt i EU Föredragning av Eurojust Avsikten med behandlingen i rådet Information från Eurojust. b)RIF-ministermöte mellan och (den 8–) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor som hölls i den 8–. c)Det tillträdande ordförandeskapets arbetsprogram Föredragning av Avsikten med behandling i rådet: Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden januari–. I anslutning till rådets möte: Möte i GEMENSAMMA KOMMITTEN (, kl. 9.30) 1.Förordning om ändring av förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning (Sr ) Riktlinjedebatt/ partiell allmän riktlinje Se rådets dagordningspunkt 3, ovan. 2.(ev.) Återvändandedirektivet (omarbetning) (Sr Fritzon) Lägesrapport Se rådets dagordning punkt 4, ovan. 3.Övriga frågor (Sr , Sr Fritzon) – Aktuella lagstiftningsförslag Information från ordförandeskapet Se rådets dagordning punkt 15, ovan.