rfr · H50WRFR5 · 2018-01-01 00:00:00 — För patienterna, brukarna, de anhörigas och samhällets skull ansågs det därför nödvändigt att vården och omsorgen tar ansvar för att samordna och tillhandahålla insatserna på ett effektivt sätt. Det lyftes även fram att det upprättas för få individuella planer, vilket är ett tecken på att lagstiftningen inte har fått genomslag i alla kommuner och landsting.18 Inom PRIO sattes ett antal mål upp för en ökad samverkan och samordning mellan olika huvudmän. Prestationsmedel delades ut till kommuner och landsting om de uppfyllde vissa grundkrav och prestationsmål. Vad gäller SIP betalades en prestationsbaserad ersättning ut till de kommuner och landsting som hade upprättat samverkansöverenskommelser (grundkrav) och rapporterat in antal framtagna SIP och uppskattat behov av sådana planer (prestationsmål). Detta gällde för gruppen barn och unga upp till . Sammanlagt fördelades till kommuner och landsting för att de hade uppfyllt grundkravet och prestationsmålet. Vårdanalys menar i sin lägesrapport om PRIO att kraven var förhållandevis enkla att uppfylla och att en stor summa pengar () avsattes för ändamålet trots att effekterna av arbetet med SIP var otillräckligt kända. Rapportering av antal upprättade SIP och uppskattningen av behovet av dem belönades men inte innehållet i planerna eller hur eller om de följdes upp. Den utvärdering som Vårdanalys gjorde visade att en del kommuner använde medlen för utvecklingsinsatser inom arbetet med SIP, exempelvis till projektanställningar i syfte att genomföra inventeringen av psykisk ohälsa bland vuxna, utbildningar om SIP och deltidsanställningar för hanteringen av SIP. Vidare visade utvärderingen att av kommunerna och samtliga landsting hade upprättat samverkansav- 16PRIO står för plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. 17Socialdepartementet och SKL (2017). 2 SAMORDNAD INDIVIDUELL PLAN (SIP) Många rapporterade också in antal framtagna SIP. terades att trots att återkommande satsningar på samverkan gjorts fanns det kvar ett behov av ett fortsatt utvecklingsarbete inom området19. I ytterligare en rapport av Vårdanalys där PRIO och andra statliga sats- ningar inom området utvärderades visades att det saknas en gemensam syn på hur SIP ska tas fram och användas. Vidare konstaterades att detta har försvårat samverkan mellan olika aktörer och att det finns en risk för att planerna ses som ett byråkratiskt verktyg. Som i tidigare utvärdering drogs slutsatsen att det inte heller är tillräckligt väl känt om SIP bidrar till att förbättra situationen för patienterna och brukarna.20 I en kunskapsöversikt framtagen på uppdrag av Vårdanalys där dokumenterade resultat av samverkan för barn och unga med psykisk ohälsa sammanställdes, konstaterades också att effekterna av SIP för patienters och brukares psykiska hälsa är okänd. fram positiva resultat av SIP, exempelvis att de har lett till ett ökat fokus på barnet, tidigare upptäckt och tidigare intervention samt förbättrad för- Tydligare rutiner och gemensamma insatser och effektivare be- slutsprocesser är andra resultat som planerna har bidragit till.21 I den senare överenskommelsen mellan regeringen och SKL står det att SKL ska utveckla samordning av insatser till personer i behov av sammansatt stöd (exempelvis SIP) och integrera vård- och stödverksamhet till personer med omfattande behov från flera huvudmän. kunde kommuner och landsting ta del av statliga stimulansmedel inom ramen för överenskommelsen om de länsvis sammanställt en handlingsplan för området psykisk hälsa. En analys av handlingsplanerna visade att arbetet med att erbjuda SIP och utveckla formerna för SIP var ett återkommande insatsområde i länen22. 2.6 Statistik om SIP Det är svårt att få en sammantagen bild av genomslaget för lagstiftningen eftersom det inte finns tillförlitlig statistik över upprättade SIP. I en uppföljning av SIP-arbetet i län konstateras att mycket fokus har legat på att antalet SIP ska öka, och går det inte att få fram tillförlitlig statistik om hur många som görs i länet. Slutsatsen i uppföljningen är att ett gemensamt beslut behövs om hur antalet genomförda SIP-processer ska dokumenteras.23 För gruppen barn och unga finns statistik men den är ofullständig och i viss mån svårtolkad eftersom kommuner och landsting rapporterar in på olika sätt. 19 Myndigheten för vårdanalys (2014 b). 20 Myndigheten för vård- och omsorganalys (2015). 21 Danermark B (2015). 22 Fjellfeldt M m.fl. (2017). 23 län (2016). 2 SAMORDNAD INDIVIDUELL PLAN (SIP) Tabellen nedan ger en bild av antalet SIP för barn och unga som har rapporterats in från kommuner och landsting. Antalet upprättade SIP ökade –2015 – pågick ett utvecklingsarbete med informationsinsatser om lagändringen, och prestationsmedel delades ut för upprättade SIP inom ramen för PRIO-satsningen. Tabell 1 Antal SIP – barn och unga (t.o.m. ) 2013–2015 Landstingsdata och kommundata är inte helt jämförbara då man delvis rapporterat in underlag från olika verksamheter samt kommunerna dessutom rapporterat in underlag för barn och unga t.o.m. och landstingen data för barn och unga upp t.o.m. . Källa: SKL. I figuren nedan redovisas antal SIP per 1 000 barn och unga t.o.m. respektive (figur 1). Figuren visar att arbetet med SIP har kommit olika långt i olika delar av landet. Enligt SKL beror skillnaderna dels på att man kommit olika långt i arbetet med att genomföra SIP-lagstiftningen men också att man på vissa håll använder SIP både i lättare och mer komplexa samordningssituationer medan andra endast använder den i det senare fallet. Skillnaderna kan även bero på att man har rapporterat in data på olika sätt. En del planer kan t.ex. uppfylla kraven för SIP men gå under ett annat namn såsom BBIC24 och därför inte räknats med på vissa håll medan man på andra håll har räknat med alla planer som uppfyller kriterierna för SIP även om de går under olika namn. Figur 1 Antal inrapporterade SIP för barn och unga av kommuner och landsting per län och 1 000 barn och unga Källa: SKL. 24 BBIC (Barns behov i centrum) ett arbetssätt för barn- och ungdomsvård. 2 SAMORDNAD INDIVIDUELL PLAN (SIP) I kommun uppskattar man att antalet upprättade SIP har ökat , vilket kan förklaras med att antalet barn och unga med komplexa behov har ökat men också att kännedomen om SIP har ökat genom utbildningssatsningar.25 Lokal statistik från visar ett liknande mönster för barn och unga. har antalet upprättade SIP ökat (figur 2), vilket kan förklaras med utbildningsinsatser om SIP i kommunen och att skolan har blivit mer aktiv i att ta initiativ till SIP. Figur 2 Antal upprättade SIP för barn och unga (0–) i uppdelat på kön En utvärdering i visade på motsvarande sätt att utbildningsinsatser i kombination med krav från arbetsledningen hade en positiv effekt för användningen av SIP.26 Bristande information om SIP ställde frågor om SIP myndighetsundersökning inom olika områden i : barn och unga, ekonomiskt bistånd, hemlöshet, LSS barn, LSS vuxen, socialpsykiatri, missbruk, våld i nära relationer och äldre. Svaren visade att rutiner för att informera den enskilde om möjligheter om att få en samordnad individuell plan varierar mellan olika grupper; exempelvis hade av kommunerna rutiner för att informera barn och unga om SIP medan motsvarande siffra för äldre var (tabell 2). 26Kassberg A-C & (2016). 2 SAMORDNAD INDIVIDUELL PLAN (SIP) Tabell 2 Andelen kommuner som har en rutin för att informera om samordnad individuell plan (SIP) Andel kommuner (%) Våld i nära relationer Källa: – öppna jämförelser. Bristen på information om SIP lyfts även fram i en kunskapsöversikt som belyser samhällets insatser för barn och unga med funktionsnedsättning.27 I översikten betonas att många saknar en samordnad individuell plan eftersom en sådan inte erbjuds per automatik, och för dem som har en plan kan det ta innan planen följs upp. 27 Ylvén R (2015). Nedan redovisas resultatet av intervjuerna och litteraturgenomgången. Resultaten är redovisade under huvudrubriker som hänvisar till frågeställningen. I de fall resultaten endast har bäring på barn och unga med funktionsnedsättning eller äldre med komplexa behov anges detta, annars har resultatet bäring på båda grupperna. Den generella bilden visar att arbetet med att genomföra SIP-lagstiftningen har kommit längre för gruppen barn och unga med funktionsnedsättning jämfört med gruppen äldre med komplexa behov. Utbildningssatsningar och stimulansmedel för gruppen barn och unga är några av förklaringarna bakom resultatet. Kunskap, utbildning och målinriktade insatser En viktig framgångsfaktor som de flesta intervjuade har lyft fram är kunskap om och kring SIP. För att få genomslag av lagstiftningen måste alla viktiga aktörer känna till SIP. Det är viktigt att kunskapen finns i alla led från högsta ledning ner på medarbetarnivå. Cheferna spelar en viktig roll när det gäller att säkerställa en god kunskapsnivå och kontinuitet hos de anställda.28 Det är även viktigt att öka kunskapen om möjligheten att få en SIP hos brukarna; på det viset skapas en efterfrågan på SIP.29 De intervjuade kommunerna anordnar riktade utbildningsinsatser med fokus på lagstiftning, rutiner och avtal mellan huvudmännen.30 Många utbildningar anordnas ”på tvären” tillsammans med olika verksamheter. Gemensam utbildning är viktigt och vinsten med att utbildas tillsammans är att det stimulerar samverkan och att deltagarna lär sig mer om varandras verksamheter och hur de kan tillgodose individens behov.31 Det i sin tur skapar samsyn32 och en gemensam målbild33 samt en känsla av ”våra gemensamma barn och unga”34. En förståelse för hur alla involverade arbetar skapar även respekt för varandras verksamhet och roller, vilket är en viktig framgångsfaktor för att åstadkomma bra SIP-möten enligt flera intervjuade.35 Vikten av att redan på 29SKL; , äldreförvaltningen. 30Kungsbacka, , , , , , . 31IVO Nord, , , , . 35Göteborg, C , E , . grundutbildningsnivå lyfta fram SIP-en kom också fram i en intervju.36 En kommun har arbetat med utbildningar om SIP på olika nivåer – grund och spetsutbildningar – där grundutbildningen riktat sig till alla och spetsutbildningen till mötesledare.37 Exempel på lokalt riktade informationsmaterial som har visat sig fungera väl är: Östra Gröna kortet38 och Västbuskortet39. SKL:s informationsmaterial om SIP, såväl broschyrer som korta filmer, lyfts också fram som viktiga i förberedelserna inför ett SIP-möte.40 Gemensamt för informationsmaterialen är att de kort och koncist lyfter fram alla viktiga steg för ett lyckat . Det behövs skriftligt material på olika språk för att nå fram till den grupp av brukare som inte behärskar svenska och som kan vara i behov av SIP.41 En intervjuad kommun lyfter fram en målinriktad insats som gjordes i syfte att öka antalet SIP och höja deras kvalitet. fylldes en enkät i efter varje . Enkäten användes sedan för uppföljning av målet om antalet SIP. Verksamheter som registrerat få SIP blev uppmärksammade om detta och uppmuntrade att delta mer aktivt i SIP-arbetet.42 Det ökade både kunskapen om SIP och antalet upprättade SIP. Exempel på riktade utbildningsinsatser har även gjorts med fokus på gruppen äldre. SKL har i samarbete med ett antal organisationer tagit fram en vägledning för SIP med fokus på gruppen äldre.43 Arbetet med vägledningen har gjorts med målsättningen att äldre ska få utökade möjligheter att vara delaktiga i planeringen av sin egen vård. I en studie genomförd i studerades effekten på antalet upprättade SIP för vuxna och äldre före och efter en utbildningssatsning. Resultatet av studien visade att fler personer än tidigare blev delaktiga i SIP-arbete efter utbildningen. Inställningen till SIP tenderade också att bli mer positiv hos dem som tagit del av utbildningssatsningen. Slutsatserna av studien är att utbildningsinsatser med fördel kan göras gemensamt med olika yrkeskategorier för att skapa interaktion och ett gemensamt synsätt för samverkansarbetet och förståelse mellan olika yrkeskategorier.44 En annan studie genomförd i fyra kommuner visade att utbildningen av personal hade en avgörande betydelse för att genomföra SIP-lagstiftningen för 38Östra har ett inplastat grönt kort som kallas för Gröna kortet på vilket rutiner och en checklista för överenskommelsen om barn och unga står. 39Västbuskortet beskriver Västbus riktlinjer och innehåller en checklista för Västbusmöten med SIP. 43SKL (2015 a). 44Källmén H & Elgán T (2016). I den kommunen där personalen ansåg sig ha bättre kunskap om SIP hade också flest SIP upprättats.45 Effekterna av utbildningsinsatser för gruppen äldre lyftes även fram i en av de intervjuade kommunerna. ningar och workshoppar om SIP, vilket ökade kunskapen i kommunen och bidrog enligt den intervjuade till fler upprättade planer.46 Vikten av gemensamma rutiner har också lyfts i intervjuer. leborg har t.ex. en länsövergripande rutin upprättats för egenvård där det lyfts fram att en SIP ska tas fram då en individ är i behov av både socialtjänst och hälso- och sjukvård. I samma region genomförs en gemen- sam utbildning om den nya lagen om säker utskrivning och hur SIP ska använ- das när lagen träder i kraft . Mötesledare med erfarenhet av SIP-möten är viktiga för att få till stånd bra möten.47 I vissa kommuner har man satsat på en oberoende mötesledare som extra stöd vid SIP-möten.48 I har man satsat på särskilda processledartjänster med samverkansuppdrag för barn och unga där SIP ingår. menar en av de intervjuade49 att tröskeln för att hålla ett inte får bli för hög utan fler måste kunna ta på sig rollen som mötesledare om SIP ska tillämpas ute i verksamheterna. En tydlig struktur för lyfts fram som viktigt för att nå framgång.50 SKL har tagit fram mötescirklar51 för personal och brukare där texten beskriver vad som förväntas av respektive aktör vid mötet. Det är viktigt att de som kommer till vet varför de är där.52 Även kunskap om hur en SIP utformas är viktig – målen ska vara mätbara och uppföljningsbara och detta ska relateras till individen och inte verksamhetens resultat. Det är viktigt att skrivningarna i det gemensamma SIP- dokumentet är enkla och tydliga och att alla skriver under.53 Det är även viktigt att alla involverade aktörer använder samma SIP-blankett.54 I har ett utvecklingsarbete gjorts med SIP-blanketten för barn med syftet att få en gemensam förenklad blankett med barnet i fokus som delas av alla involverade aktörer.55 45 Condelius A m.fl. (2016). 48 SKL, , . 50 , SKL. 55 (2014). Stimulansmedel och särskilda satsningar Den dåvarande regeringen fattade 2012 beslut om en fyraårig satsning, PRIO,56 med syfte att förbättra livssituationen och vården för personer med psykisk ohälsa. Inom ramen för PRIO delades således medel ut till kommuner som hade genomfört en analys och upprättat en handlingsplan för arbetet med SIP. Några intervjuade lyfter fram stimulansmedlen som en viktig framgångsfaktor för att genomföra SIP-lagstiftningen.57 initierades ett kommunövergripande utvecklingsprojekt (2013–14) i i syfte att sprida kunskap och skapa beredskap för att kunna genomföra SIP. Resultatet visade att antalet SIP för barn med psykisk funktionsnedsättning ökade från 135 till 376 2014.58 Några av de positiva erfarenheter som framkom av utvecklingsprojektet var att med en SIP får alla medverkande samma budskap, arbetet med insatser underlättas och konflikter minskar. Dessutom uppfattade de medverkande att det familjecentrerade arbetssättet var positivt och att nya idéer kunde komma fram under . Även Psynksatsningen59 har haft betydelse för arbetet med SIP för barn och unga med psykisk ohälsa. Psynksatsningen övergick 2016 i Uppdrag Psykisk hälsa vilket förnyades 2017.60 Deltagande i Psynkprojektet61 framhölls som en bidragande orsak till att länsdelen har kunnat få bra resultat när det gäller samarbete.62 Stimulansmedel och satsningar på samordningsfunktioner motsvarande de som Storsthlm (tidigare KSL, ) gör i är viktiga faktorer för framgång i SIP-arbetet (se vidare om samordnare nedan). För gruppen äldre finns det också exempel på goda resultat av stimulansmedel. Exempelvis har kommun använt statliga stimulansmedel för sammanhållen vård för de mest sjuka äldre till utbildningsinsatser och workshoppar. Det har ökat kunskapen om SIP och bidragit till att fler SIP har upprättats där. I Region har stimulansmedel avsatts för att driva på arbetet med SIP för gruppen äldre, vilket har genererat fler SIP för den gruppen. 56Regeringskansliet (2012). 57SKL, E. , , . 58Region (2015). 59Utvecklingsarbetet Psynk – psykisk hälsa barn och unga bedrevs –2014 enligt en överenskommelse mellan och regeringen. Målet för arbetet var att förbättra och samordna insatserna för barns och ungas psykiska hälsa. 60Regeringen, (2017). 61Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om intensifierat samverkansarbete för barn och ungas psykiska hälsa. 62Erik , e-brev . I vissa kommuner har man samverkat på ett strukturerat sätt redan innan SIP- lagstiftningen trädde i kraft. Rutiner för samverkan har t.ex. funnit i (samverkan kring barn i behov av särskilt stöd) i flera kommuner.63 Sedan SIP- lagstiftningen trädde i kraft har den på flera håll införlivats i . är ett annat exempel där man startade med att samordna insatser för barn och unga, vilket sedan utvecklades till projektet dörr in där SIP används. Där det redan finns goda samarbeten mellan huvudmännen har det varit enklare att genomföra SIP-lagstiftningen.64 I Hu- diksvalls kommun fanns det också ett initiativ till samverkan mellan huvudmännen på plats innan SIP-lagstiftningen trädde i kraft. En person delade en tjänst mellan kommun och landsting och hade i uppgift att bl.a. arbeta med samverkan om barn och unga med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. När SIP-lagstiftningen sedan kom fanns där redan en struktur för samverkan på plats, vilket underlättade genomförandet. Strukturen är enligt den intervjuade i nödvändig för att mötas i dialogen om samverkan. I intervjun lyfts även fram att det är viktigt att ”bygga uppifrån och underifrån” om man ska lyckas med samverkan. En redan befintlig struktur för samverkan kan bidra till bättre samverkanskompetens, som i litteraturen beskrivs som att man kan hantera gränsdragningsproblem samt yrkesmässiga och kulturella skillnader.65 Även etablerade relationer mellan professionella som har erfarenhet av tidigare gemensam samverkan har visat sig underlätta dialog och samarbete vid SIP-möten.66 I östra har familjecentraler utvecklats som är en första linje tvärs över organisationsgränser, dvs. man har samlat olika delar av vården och omsorgen under samma tak. En annan framgångsfaktor är att det finns rutiner för det gemensamma SIP- arbetet och interna rutiner i verksamheterna. Rutinerna bör vara utformade på ett smidigt och enkelt sätt. I var personalen som arbetade med barn och unga med och utvecklade rutiner, vilket skapade legitimitet och kunskap från varje verksamhet. i menar att ett strukturerat arbetssätt och engagemang från samverkansforum som t.ex. styrgrupper för vård i samverkan är viktigt för att åstadkomma resultat i SIP-arbetet. Arbete med SIP-rutiner i tvärprofessionella grupper lyfts också fram som viktigt för gruppen äldre.67 63Västra (Västbus), (Norrbus), (lokal BUS-samverkan i ), BUS (överenskommelse mellan () och kommuner i . 64Västra , , , Vård- och omsorgsanalys. 65Jakobsson I-L, (2013). 66Friberg S (2016). 67Stockholm, äldreförvaltningen. I intervjuer har framkommit att det är viktigt att förtydliga vem som bär ansvaret för SIP. I vissa kommuner är det den huvudman som tar initiativ till SIP som också har ansvaret för den. En viktig del av ansvaret är att göra familjen delaktig, ta fram uppföljningsbara mål och säkerställa att uppföljning görs. Uppföljande möten är en viktig del av SIP-arbetet, och då kan överenskomna insatser stämmas av.68 Mer om uppföljning finns under rubriken . En personlig samordnare som arbetar på uppdrag av föräldrarna med att samordna kontakterna kring barn med funktionsnedsättning kan avlasta och frigöra tid för föräldrarna.69 lyfte i sin rapport fram individuella samordnare som en mer efterfrågad och möjligen mer effektiv åtgärd än individuella planer.70 En del kommuner har arbetat med en utpekad SIP-samordnare som har i uppgift att driva arbetet med SIP och ofta även delta i SIP-möten som mötesledare. Vissa stadsdelar i har erfarenheter av arbetet med SIP- samordnare och lyfter fram tidsvinster i SIP-arbetet som en av flera positiva erfarenheter. SIP-samordnare i har i uppgift att känna till relevanta aktörer, kartlägga tillgängliga insatser och på vilken nivå de sätts in, vara ett stöd vid SIP-möten och vara ett processtöd för att utveckla samverkan i den lokala BUS-gruppen där avdelningschefer ingår i styrgruppen. I rollen som SIP-samordnare ingår också att ta fram rutiner för SIP, utbilda och se till att arbetet blir gjort. Avvikelsehantering, dvs. att registrera brister i SIP-arbetet och återföra informationen till ledningen i BUS lokalt och regionalt, är också en uppgift för samordnaren.71 SIP-samordnaren har genom sitt arbete en viktig funktion när det gäller att upptäcka och informera om strukturella problem i verksamheterna. Utan den här typen av funktion menar man i att det är risk att det inte ”blir någon verkstad” av överenskommelsen. I kommun finns processledare som har ett samverkansuppdrag där SIP ingår. Även de menar att det krävs specifika tjänster för att åstadkomma en lyckad samverkan – det löser sig inte ”av sig självt”. 68Stockholm, äldreförvaltningen; , . 69Ylvén R (2015). 70Riksrevisionen (2011). För gruppen äldre multisjuka kan det vara den fasta vårdkontakten som kallar till ett SIP-möte.72 Men det kan också vara biståndshandläggaren som samordnar SIP-arbetet med den äldre från hemmaplan.73 I ett samarbete mellan kommunerna och gjordes ett försök med äldrelotsar i , vilket gav goda resultat. Äldrelotsarna representerade olika yrkesgrupper i kommun och landsting och hade i uppgift att ge de äldre individuella råd och stöd samt att informera om och verka för en samordning av huvudmännens insatser riktade till den enskilde äldre.74 Några av de intervjuade lyfter fram vikten av att SIP används tidigt och genom förebyggande insatser, t.ex. första linjens samverkan inom och mellan huvudmän och verksamheter.75 Men det kan enligt en av de intervjuade vara befattat med utmaningar – det kräver mer resurser i form av tid och tjänster. Beslut om ett sådant arbetssätt bör tas på politisk nivå.76 En av de intervjuade lyfter fram att det ofta blir dyrare för samhället att inte genomföra insatser , t.ex. är kostnaden för en elev som av olika anledningar placeras i specialskola betydligt högre än motsvarande kostnad i en vanlig skola.77 I delbetänkandet (SOU 2017:9) understryks vikten av förebyggande insatser för att minska riskerna att hamna utanför arbete och studier. En av slutsatserna i betänkandet är att tidiga insatser lönar sig både för individen och för samhället. I en av de intervjuade kommunerna arbetar man nu aktivt med att sätta in insatser tidigt och förebyggande. Här har användningen av SIP breddats från att bara användas i allvarliga fall till att även brukas i lindrigare fall.78 En kommun noterar att det har det upprättats fler SIP för barn som är i gränszonen, dvs. fall som ännu inte har blivit så allvarliga att de har pågående insatser från BUP och socialtjänst. I många av dessa fall blir stöd från psykiatri och socialtjänst aktuellt efter det första SIP-mötet.79 Ledarskap – att avsätta av tid och resurser Studier visar att ledningens stöd är viktigt för en lyckad samverkan. Personalen behöver känna att den har ledningens mandat och moraliska stöd i samverkansarbetet. Om inte ledningen har delegerat beslutsmandat till de personer som ska samverka och delta i SIP-möten kan det leda till ineffektivitet och 72Halmstad kommun (2013). 74Socialstyrelsen (2013 b). 75C , BUP, . 78Västbus, ”jämlikt ”.