eunbil · H60N4C5C1E · 2018-10-02 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) Godkännande av dagordningen (Sr , Sr Fritzon) Se bifogad preliminär dagordning. Godkännande av A-punkterna (Sr , Sr Fritzon) a)Lista över icke lagstiftande verksamhet b)(ev.) Lista över lagstiftande verksamhet (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.Direktivet om insolvens, omstrukturering och en andra chans (Sr Fritzon) Allmän inriktning Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen presenterade förslaget till direktiv om företagsrekonstruktion och om en andra chans för seriösa företagare. Förslaget utgör en del av arbetet med kapitalmarknadsunionen. Det utgör även en av de prioriterade åtgärderna i kommissionens inremarknadsstrategi. Förslaget innehåller tre delar. För det första regler som syftar till att ge entreprenörer (fysiska personer som driver näringsverksamhet) möjlighet till skuldavskrivning. För det andra innehåller förslaget regler som syftar till att effektivisera medlemsstaternas förfaranden för konkurs, företagsrekonstruktion och skuldsanering. Dessa två delar blev föremål för partiell allmän inriktning i rådet . För det tredje, den kvarvarande delen, innehåller förslaget regler om rekonstruktion av företag. godkände regeringens förslag till ståndpunkt och den nu föreslagna allmänna inriktningen ryms i den. Regeringen anser att kan stödja den föreslagna allmänna inriktningen. Se vidare i bifogad promemoria. Elektroniska bevis (Sr ) a)Förordningen om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis b)Direktivet om juridiska ombud för inhämtning av bevismaterial Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om Förordning om tillgång till e-bevisning inom EU och Direktiv om utseende av representant för utlämnande av e-bevisning. ST 12115 2018 INIT ST 9418 2018 INIT, Fakta-PM (2017/18:FPM88), kommissionens förslag (KOM (2018)225 och KOM (2018)226). behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med justitieutskottet och information . Kommissionen presenterade sina förslag till förordning respektive direktiv om e- bevisning . Förordningen syftar till att ge brottsbekämpande myndigheter inom EU ett ändamålsenligt och effektivt verktyg för att få tillgång till elektroniska uppgifter, som kan användas som bevisning i ett straffrättsligt förfarande. Detta ska ske genom utfärdande av en så kallad Order eller European Preservation Order, dvs. en order att lämna ut respektive spara redan lagrad information. som erbjuder elektroniska kommunikationstjänster som företag som erbjuder olika sorters informationstjänster, däribland sociala medieföretag som Facebook och Google, omfattas. Även företag som erbjuder rena it-infrastrukturtjänster som t.ex. IP-adresser och domännamn omfattas. behöver en åklagare som vill ha ut t.ex. e- post från en tjänsteleverantör som finns i en annan medlemsstat utfärda en europeisk utredningsorder, eller om leverantören finns utanför EU, begära rättslig hjälp. I båda fallen går en begäran via myndigheterna i en annan stat vilket kan vara tidsödande. De föreslagna ordrarna föreslås i stället få skickas direkt till tjänsteleverantörer eller deras representanter i andra medlemsstater. Genom direktivet införs ett krav på att tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster i unionen ska utse en juridisk representant som ska vara placerad i ett EU-land, en så kallad Legal Representative. Den juridiska representanten ska ta emot ordrar om att spara eller lämna ut elektroniska uppgifter, samt se till att myndigheternas beslut och ordrar efterlevs och verkställs. Direktivet syftar främst till att förenkla samarbetet och gäller alla tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster inom EU, vare sig de är etablerade inom unionen eller inte. Medlemsstaterna kommer på så sätt alltid att veta vart en order om utlämnande eller bevarande av uppgifter ska skickas. Vid kommande rådsmötet ska medlemsstaterna diskutera huruvida de nationella myndigheterna i större utsträckning bör involveras i det föreslagna förfarandet enligt förordningen genom en notifieringslösning. För det fall medlemsstaterna förordar en notifieringslösning ombeds medlemsstaterna också ange om notifieringen ska skickas till medlemsstaten där den berörde enskilde är bosatt eller den stat som ordern skickas till. Vidare bjuds medlemsstaterna in till att lämna sina synpunkter på en kompromisslösning som, så som det får förstås, innebär att såväl staten som den enskilde berörde är bosatt, som den stat som ordern skickas till ska notifieras om ordern – men enbart för kännedom. Enligt det nuvarande förslaget ska myndigheterna få rikta sig direkt till tjänsteleverantörer i en annan medlemsstat utan att, som , gå via myndigheterna i den andra staten. Först om tjänsteleverantören vägrar att lämna ut information och den utfärdande myndigheten väljer att begära hjälp med verkställigheten, så involveras myndigheterna i den andra staten. Även om medlemsstaterna vid rådsarbetsgruppsmötena gett uttryck för delade uppfattningar, så verkar många preliminärt stödja den förslagna ordningen. Att den verkställande myndigheten inte alls är involverad i det inledande skedet av förfarandet innebär dock att den inte har någon möjlighet att kontrollera i vilket syfte begäran om uppgifter utfärdats. Detta kan vara problematiskt för främst med hänsyn till svenska grundlagsregler om tryck- och yttrandefrihet. Det innebär också att tjänsteleverantörerna får utföra betungande bedömningar i rättsliga frågor som utförs av den verkställande myndigheten. har därför, tillsammans med flera andra medlemsstater, föreslagit en ordning där staten dit ordern skickas involveras i ett tidigare skede. Den lösning som har föreslagits innebär i huvudsak en skyldighet för den utfärdande myndigheten att underrätta myndigheten i den stat som ordern om utfående av uppgifter skickas till, redan i samband med att ordern utfärdas. Den notifierade myndigheten ges därigenom möjlighet att, parallellt med att tjänsteleverantören tar fram den efterfrågade informationen, granska ordern i ljuset av t.ex. nationella grundlagar och framställa sina invändningar till den utfärdande myndigheten. Det skulle också kunna innebära att bördan för tjänsteleverantörerna kan minska i och med att komplicerade juridiska prövningar kan flyttas över till myndigheterna. Ordningen bedöms inte heller påverka instrumentets effektivitet negativt. Regeringen bör verka för att regleringen blir effektiv och ändamålsenlig ur ett brottsbekämpningsperspektiv. Det finns dock även andra viktiga hänsyn som måste beaktas i förslagens utformning. De brottsbekämpande myndigheternas behov måste balanseras mot skyddet för enskildas personliga integritet och de privata tjänsteleverantörernas villkor. Förslagen innebär att myndigheter i en annan medlemsstat får vända sig direkt till tjänsteleverantörer i . Även en sådan ordning måste innefatta ett tillräckligt och ändamålsenligt skydd för grundläggande fri- och rättigheter samt värna våra svenska grundlagsregler om bl.a. tryck- och yttrandefrihet. Vidare ska det bevakas att det inte uppstår oproportionerliga kostnader för företag som tillhandahåller tjänster. Det förslag som förs fram av ordförandeskapet om nya former av notifiering till berörd myndighet kan vara en grund för fortsatt diskussion. 5.Övriga frågor (Sr , sr Fritzon) -Aktuella lagstiftningsförslag Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Grundläggande rättigheter (Sr Bah Kuhnke) a)Diskussion med direktören för byrån för grundläggande rättigheter (FRA) b)Slutsatser om tillämpningen av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något slutligt dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Kommission lämnar en rapport om efterlevnaden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Rådet har förbundit sig att ha en diskussion med kommissionen om tillämpningen av stadgan. Österrikiska ordförandeskapet har lämnat förslag på rådsslutsatser av vilka bl.a. framgår att rådet ser positivt på kommissionens rapport. Vikten av de grundläggande rättigheterna som en integrerad del av EU lyfts fram liksom att aktörer såsom , för grundläggande rättigheter, , medlemsstaterna och civila samhället alla har en viktig roll i arbetet. Därutöver lyfts vissa centrala områden fram, bl.a. icke-diskriminering, kvinnors rättigheter, barnets rättigheter, romers rättigheter, integritetsskydd och rasism och främlingsfientlighet. Dessa områden lyfts som en del av ambitionen att tillskapa en kultur som främjar respekten för de grundläggande rättigheterna inom unionen. för grundläggande rättigheter har inrättats för att ge EU-institutioner och medlemsstater oberoende, faktabaserat stöd och sakkunskap om de grundläggande rättigheterna. Direktör ’Flaherty leder byrån och deltar vid rådets möte för diskussion om dess verksamhet. Regeringen anser att arbetet för att främja respekten för de grundläggande rättigheterna inom EU är av stor betydelse och förslaget till rådsslutsatser reflekterar viktiga utgångspunkter för ett fortsatt arbete i fråga om efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna inom EU. Regeringen föreslår därför att stödjer ett antagande av rådsslutsatserna. Regeringen anser att för grundläggande rättigheter utför ett viktigt arbete men vill understryka betydelsen av att byrån ges förutsättningar att kunna uppfylla sitt mandat. 7.Förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten: genomförande (Sr ) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Lägesuppdatering avseende inrättandet av Eppo. Det har ännu inte presenterats något slutligt dokument för behandlingen i rådet. –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten, och –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU) och (info JuU). Förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) antogs vid RIF- rådet . Med undantag för de länder som har valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet, det vill säga , och , har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet har möjlighet att ansluta sig i efterhand. Det är tänkt att inrättandet av Eppo ska ta , dvs. att Eppo möjligen ska kunna vara operativt . Det förväntas att ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder kommer att vidtas för att Eppo ska kunna bli operativ. pågår bl.a. förberedelser för rekryteringen av den europeiska chefsåklagaren. har inte rösträtt i det aktuella beslutsfattandet. Såsom ej deltagande i Eppo har ett intresse att säkerställa att förhållandet mellan Eppo och icke deltagande medlemsstater regleras på ett effektivt sätt. anordnade kommissionen och det bulgariska ordförandeskapet en konferens om inrättandet av Eppo. Kommissionen betonade då vikten av samarbete mellan Eppo och andra unionsbyråer och organ. Generellt uttrycktes också önskemål om att alla medlemsstater ska delta i Eppo. En ny inrättandekonferens planeras till i . I anslutning till kommissionspresident tal om tillståndet i unionen den presenterade kommissionen ett meddelande i vilket medlemsstater uppmanas att utvidga befogenheterna för Eppo (som är att utreda och lagföra brott som riktar sig mot EU-budgeten) till att omfatta gränsöverskridande terroristbrott. Kommissionens förhoppning är att EU-ländernas ledare ska ta förslaget vidare på det informella . 8.Ömsesidigt erkännande i straffrättsliga frågor – förstärkning av ömsesidigt förtroende – vägen framåt (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Diskussion kring principen om ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. ST 12492/18 INIT EN behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Det straffrättsliga samarbetet inom EU bygger på principen om ömsesidigt erkännande, vilket i sin tur förutsätter ett starkt ömsesidigt förtroende medlemsstaterna emellan. har det ifrågasatts huruvida vissa medlemsstater lever upp till sina förpliktelser enligt bl.a. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilket underminerat det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna och därmed också principen om ömsesidigt erkännande. Förutom att har kritiserats för inskränkningar av bl.a. domstolsväsendets oberoende har och fällts i på grund av överbeläggning och bristande standard i vissa fängelser. Medlemsstaterna är i det straffrättsliga samarbetet alltid skyldiga att iaktta de enskilda rättigheter som följer av bl.a. . Ett exempel är frågan om huruvida överlämnande enligt en europeisk arresteringsorder för verkställighet av ett fängelsestraff eller överförande av sådan påföljd kommer i konflikt med risken för omänsklig eller förnedrande behandling med hänsyn till fängelseförhållandena i det andra landet. I svensk praxis har domstol mot den bakgrunden och som en följd av bristande fängelseförhållanden i ca 20 fall vägrat överlämnande till för straffverkställighet. En dialog har förts mellan och i dessa frågor. har också överlämnande till enligt en europeisk arresteringsorder godtagits av hovrätt i två fall efter att rumänska myndigheter kunnat lämna tillräckligt specificerade garantier avseende formerna för verkställigheten. Vid informella RIF hölls en arbetslunch avseende hur det ömsesidiga förtroendet kan förbättras. Ordförandeskapet pekade på några olika åtgärder som skulle kunna vidtas, bl.a. att utarbeta gemensamma EU-standarder när det gäller t.ex. fängelseförhållanden. betonade betydelsen av ömsesidigt förtroende och vikten av att samtliga medlemsstater uppfyller sina åtaganden enligt bl.a. . Detta har följts upp på tjänstemannanivå . Ordförandeskapet har presenterat ett batteri av förslag för att förbättra det ömsesidiga förtroendet medlemsstaterna emellan. Exempelvis föreslogs uppdaterade eller nya handböcker för de rättsliga instrument som baseras på principen om ömsesidigt erkännande, utbildningsinsatser för praktiker, expertmöten, tätare diskussioner i Arbetsgruppen för straffrättsligt samarbete (COPEN) och att denna fråga skulle kunna tas upp inom ramen för gängse gemensamma utvärderingar. Majoriteten av medlemsstaterna välkomnade ordförandens förslag. Kommissionen och vissa medlemsstater påpekade dock att det visserligen kan vara betydelsefullt med denna typ av riktlinjer på EU-nivå men att det krävs insatser på nationell nivå för att uppnå en förbättrad tillit mellan medlemsstaterna. Inför det nu aktuella mötet har ordförandeskapet i ett diskussionsdokument lyft frågor kring vilka åtgärder som vidtas nationellt och kring vilka åtgärder som önskas från de andra medlemsstaterna för att förbättra den ömsesidiga tilliten. Ordförandeskapets avsikt är att presentera rådets slutsatser för godkännande vid ministermötet . För att bekämpa brott med gränsöverskridande inslag krävs ett fungerande straffrättsligt samarbete mellan stater. Det EU-rättsliga samarbetet, som är baserat på principen om ömsesidigt erkännande, har visat sig vara effektivt och ändamålsenligt, eftersom ett beslut meddelat av en annan medlemsstats myndighet kan erkännas och verkställas utan att en ny prövning i sak behöver göras i den verkställande staten. För att kunna erkänna och verkställa ett utländskt beslut utan omprövning krävs dock att det går att lita på att beslutet har fattats på ett rättssäkert sätt och med iakttagande av enskildas grundläggande rättigheter. För att så ska vara fallet krävs att alla medlemsstater lever upp till grundläggande rättsstatliga principer och efterlever EU-stadgan och . Att det sistnämnda verkligen sker är det som är centralt för att stärka det ömsesidiga förtroendet. kan välkomna ordförandens initiativ och stödja en fortsatt dialog. 9.(ev.) Säkerställande av fria och rättvisa val, inbegripet skydd mot missbruk av personuppgifter och cyberincidenter (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om säkerställande av fria och rättvisa val, inbegripet skydd mot missbruk av personuppgifter och cyberincidenter. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Kommissionen har publicerat tre meddelanden som på olika sätt berör frågan om fria och rättvisa val. COM(2018) 637 ”Securing free and fair European elections” (finns endast på engelska) och COM(2018) 638 “Commission guidance on the application of Union data protection law in the electoral context” (finns endast på engelska) samt COM(2018) 636 ”Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till ” Ordförandeskapet har ännu inte meddelat vad de avser hålla riktlinjedebatt om vid rådsmötet. 10.Övriga frågor (Sr , sr Fritzon) -Ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra (, 4–) Avsikten med behandlingen i rådet: Vid rådsmötet kommer ordförandeskapet informera om Ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra som äger rum den 4–i . Kommissionens förslag inom ramen för den fleråriga budgetplanen a) Förordningen om inrättande av Asyl- och migrationsfonden (Sr Fritzon) Avsikten med behandlingen i rådet: Riktlinjedebatt. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2017/18: FPM146, kommissionens förslag KOM (2018)471. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden, se faktapromemoria 2017/18: FPM146. Fonden är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Det övergripande syftet med förslaget är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmarna inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Asyl- och migrationsfonden föreslås reglera EU-finansieringen inom de områden som i nuvarande fleråriga budgetram omfattas av asyl-, migrations- och integrationsfonden, dvs förstärka och utveckla den gemensamma europeiska asylsystemet, stödja laglig migration och integration av tredjelandsmedborgare, samt motverka irreguljär migration och främja återvändande. Kommissionen föreslår att budgeten för asyl- och migrationsfonden ska uppgå till (i löpande priser) för hela budgetperioden, vilket skulle innebära en ökning med jämfört med den nuvarande asyl-, migrations- och integrationsfonden. av fondens totala budget fördelas genom särskilda fördelningsnycklar till medlemsstaternas nationella program. Resterande anslås till den tematiska delen som hanteras av kommissionen. Den tematiska delen reserveras för särskilda åtgärder med högt mervärde för EU, transnationella unionsinsatser, nödbistånd, vidarebosättning och omfördelning, samt europeiska migrationsnätverket. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp inleddes och kommissionens ambition är att slutföra förhandlingarna . Vid rådsmötet den 11–avses en riktlinjedebatt, dvs en övergripande diskussion om de tre fonderna asyl- och migrationsfonden (AMF), fonden för integrerad gränsförvaltning (BMVI) och fonden för inre säkerhet (ISF). Regeringens vägledande prioritering i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är en väsentligt minskad EU-budget när lämnar och en stabiliserad svensk EU- avgift. För ytterligare svenska ståndpunkter gällande förslaget till flerårig budgetram för EU 2021-2027 se faktapromemoria 2017/18: FPM99. Regeringen välkomnar förslaget till en förordning om inrättande av en asyl- och migrationsfond. Fondens syfte är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU och stödja den gemensamma asyl- och migrationspolitiken. Fonden bedöms därför ha ett europeiskt mervärde. Därtill stödjer fonden åtgärder, t.ex. vidarebosättning och omplacering av skyddsbehövande, samt frivillig återvandring och återintegrering, som är prioriterade av den . Fonden premierar vidare de medlemsstater som visar solidaritet inom migrationspolitiken och regeringen bedömer därför att fonden inom ramen för regeringens budgetrestriktiva hållning, bör prioriteras i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. För att uppnå regeringens vägledande prioritering om en minskad EU-budget när lämnar avser regeringen dock ifrågasätta storleksordningen på den ökning av finansieringen till AMF som föreslagits av kommissionen. En närmare analys av hela förslaget behöver göras innan regeringen kan ta ställning till förslagets enskilda delar. b)Förordning om inrättande av instrumentet för gränsförvaltning och visering som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2017/18: FPM144, kommissionens förslag KOM(2018)473. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om inrättande av Fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränskontroll och viseringar, se faktapromemoria 2017/18:FPM144. Fonden är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Det övergripande syftet med förslaget är att bidra till en effektiv gränskontroll, förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och EU:s gränskontrollmyndigheter samt förenkla legitim gränspassage. Fonden för integrerad gränsförvaltning föreslås reglera EU-finansieringen inom de områden som i nuvarande fleråriga budgetram omfattas av Fonden för inre säkerhet, dvs förstärka och utveckla samarbetet mellan medlemsstater och EU-myndigheter för en effektiv gränskontroll och förenklad legitim gränspassage. Kommissionen föreslår att budgeten för inre säkerhetsfonden ska uppgå till (i löpande priser) för hela budgetperioden, vilket skulle innebära en ökning med jämfört med den nuvarande inre säkerhetsfonden. av fondens totala budget fördelas genom särskilda fördelningsnycklar till medlemsstaternas nationella program. Resterande anslås till en tematisk del som hanteras av kommissionen. Den tematiska delen reserveras för särskilda åtgärder med EU-mervärde, transnationella unionsinsatser och akut stöd. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp inleddes och kommissionens ambition är att slutföra förhandlingarna . Vid rådsmötet den 11–avses en riktlinjedebatt, dvs en övergripande diskussion om de tre fonderna asyl- och migrationsfonden (AMF), fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränskontroll och viseringar (BMVI) och fonden för inre säkerhet (ISF). Regeringens vägledande prioritering i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är en kraftigt minskad EU-budget när lämnar och en stabiliserad svensk EU- avgift. För ytterligare svenska ståndpunkter gällande förslaget till flerårig budgetram för EU 2021-2027 se faktapromemoria 2017/18:FPM99. Regeringen välkomnar förslaget till en förordning om inrättande av en fond för integrerad gränsförvaltning. Fondens syfte är att bidra till att effektivisera den yttre gränskontrollen och förenkla legitim gränspassage. Fonden bedöms därför ha ett europeiskt mervärde. Regeringen bedömer att fonden inom ramen för regeringens budgetrestriktiva hållning, bör prioriteras i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram.