eunbil · H60N4C6D97 · 2018-11-12 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruksministrarna) den datum 3.Rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna med avseende på vissa djuphavsbestånd (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 43.3 i EUF-fördraget) Inom EU förvaltas djuphavsbestånden dels genom en rådsförordning om TAC:er (totalt tillåtna fångstmängder) och kvoter för djuphavsarter som beslutas , dels genom den årliga TAC- och kvotförordningen för (där vissa arter återfinns), dels genom en förordning som styr tillträde, så kallad ”access regime” och dels genom beslut i den regionala fiskeriorganisationen . Förslaget gäller fastställande av fiskemöjligheter för vissa djuphavsbestånd i Nordostatlanten. Besluten för dessa fiskemöjligheter fattas och det nu aktuella förslaget avser . De senaste vetenskapliga rekommendationerna från ICES och från STECF anger att fiskemöjligheterna för dessa bestånd måste minskas ytterligare tills utvecklingen av bestånden visar en positiv trend. Eftersom det saknas analytisk rådgivning för de flesta bestånden bygger de flesta fångstråden på trendbaserade analyser och försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen. Förslaget innebär ett fortsatt fiskeförbud alternativt förbud mot riktat fiske mot en majoritet av djuphavsarterna. För de arter där riktat fiske är tillåtet innebär kommissionens förslag minskningar grundade på vetenskapliga rekommendationer. Förslaget innebär också att ett generellt förbud för fiske av djuphavshajar införs. bedriver inget riktat fiske efter djuphavsarter. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om maximal hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Mot denna bakgrund har regeringen inga invändningar mot kommissionens förslag. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Reformpaketet för EU:s gemensamma jordbrukspolitik efter 2020; a)Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken b)Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter 2 (9) Kommissionens lagstiftningsförslag om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, GJP, efter 2020 presenterades . Reformpaketet består av tre förordningsförslag. Kommissionen föreslår att medlemsländerna för perioden ska få ett större ansvar för att utforma politikens genomförande. Varje land ska ta fram en strategisk GJP-plan som omfattar både pelare 1 (inkomststöden) och pelare 2 (landsbygdsprogrammet). I planen ska länderna genom val av åtgärder och budgetallokering redovisa hur de allmänna och specifika målen ska kunna uppfyllas. Politiken föreslås i högre grad bli resultatorienterad och en uppföljning ska ske mot de angivna målen genom ett antal indikatorer. Kraven på framtagande av den nationella GJP-planen är omfattande men det finns vissa förenklingar. Angående revision föreslår kommissionen att en modell för samordnad granskning införs,”single audit”, i syfte att undvika icke samordnade, överlappande kontroller och revisioner. Kommissionen har inte lagt fram någon ny förordning för marknadsordningen utan föreslår begränsade ändringar i befintlig förordning. De berör främst vin och skyddade geografiska ursprungsbeteckningar, samt anpassningar föranledda av utträde ur EU, och den genomförda avregleringen av sockermarknaden. Sektorsåtgärder har flyttats till förordningen för den strategiska planen och krisreserven till den horisontella förordningen. Inför jordbruks- och fiskerådet har ordförandeskapet föreslagit att diskussionen ska ha fokus på två av förordningarna, förordningen om den samlade marknadsordningen och den horisontella förordningen. Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om GJP är totalt minskade utgifter, marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner samt förenkling. 3 (9) Regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Kraven vid utformning av GJP-planen är alltför omfattande och det krävs ytterligare förenklingar. Kommissionen bör bland annat säkerställa att sitt förslag om en modell för samordnad granskning införs,”single audit”, i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande. Regeringen anser att en långsiktig förutsättning för att skapa konkurrenskraft och framgångsrika jordbruksföretag på en öppen marknad är att fortsätta marknadsorienteringen av jordbrukspolitiken. Regeringen anser därför att omfattningen på marknadsinstrumenten i den gemensamma marknadsordningen ska begränsas. Likaså anser regeringen att de produktionskopplade stöden som ingår i förordningen för den strategiska planen ska begränsas. Regeringen är överlag positiv till de ändringarna som har föreslagits vad gäller vin och skyddade geografiska ursprungsbeteckningar. Regeringen anser att bör arbeta för att inte nya åtgärder som är marknadsstörande eller kostnadsdrivande tillkommer. - Information från kommissionen Kommissionen informerar regelbundet rådet om läget på jordbruksmarknaderna. När det gäller mjölk ökade invägningen inom EU jämfört med . Invägningen i minskade . Det genomsnittliga avräkningspriset på mjölk inom EU var /. 4 (9) Avräkningspriset är lägre än . Det genomsnittliga priset på skummjölkspulver inom EU har varit relativt stabilt . Interventionslagren av skummjölkspulver uppgick till . Det stora interventionslagret av skummjölkspulver, som härrör från mjölkkrisen och 2016, pressar fortfarande marknaden. minskar lagren de det säljs av kontinuerligt. Enligt rådets beslut sker interventionsköp av mjölkpulver enbart på anbud 2018, vilket i praktiken inneburit att inga ytterligare volymer köpts in. Utvecklingen på marknaderna för nötkött, ägg och matfågel är stabil. Slakten av gris inom EU ökade i antal grisar och i vikt jämfört med . Prognosen är en produktionsökning på . Exporten från EU ökade jämfört med . Värdet av exporten minskade vilket motsvarar . De marknader som minskade mest var och . EU:s största marknader är , och . införde kommissionen krisåtgärder med anledning av det ryska importstoppet på flera jordbruksprodukter från EU. Åtgärderna för frukt och grönt består i första hand av extra möjligheter till återtag och stöd för grön eller utebliven skörd. Åtgärderna, som främst omfattat olika typer av frukt, pågår fortfarande även om de har begränsats till färre länder och mindre volymer. Vissa länder har uttryckt oro även för nästkommande säsong, men kommissionen har uppmanat dem att redovisa hur det avser att hantera de strukturella problemen med överproduktion. För socker gäller fortsatt låga priser, både på världsmarknaden och i EU. Priserna för vitsocker har inte varit så här låga och för råsocker var det två till priserna var på denna nivå. Enligt kommissionen beror det på ett produktionsöverskott i världen, och att rejäla produktionsökningar har skett i EU efter avvecklingen av produktionskvoterna. En konkurrenskraftig export av vitsocker från EU kan också bidra till att priserna på världsmarknaden är förhållandevis låga. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i samt miljö- och jordbruksutskottet inför jordbruks- och fiskerådet . 5 (9) Arbetsgruppen för den afrikanska landsbygden Kommissionen avser att vid rådsmötet informera om arbetet i arbetsgruppen för den afrikanska landsbygden (Task Force Rural ). Arbetsgruppen skapades av kommissionen som ett led i att följa upp det ministermöte som hölls mellan EU:s och Afrikanska unionens (AU) jordbruksministrar . Syftet med gruppen är att bidra med expertis, råd och rekommendationer kring hur EU:s livsmedelsindustri kan bidra till att stärka en afrikansk hållbar ekonomisk utveckling. Fokus är bl.a. på att: -ge råd om bättre resultat bl.a. genom förbättrad koordinering, -utforska möjligheterna att dela med sig av kunskap för att underlätta jobbskapande och intäktsgenererande verksamheter på den afrikanska landsbygden, -identifiera strategier för att främja reform inom jordbrukspolitik och regelverk, -underlätta ansvarsfulla privata investeringar i sektorn, -öka handeln mellan samt exporten från samt -identifiera strategier som kan ge stöd till unga som vill påbörja en karriär inom jordbruk, agribusiness och agro-industri. Vid rådsmötet önskar kommissionen få jordbruksministrarnas synpunkter inför den slutliga sammanställningen av arbetsgruppens rekommendationer. Dessa kommer att presenteras vid det planerade högnivåforumet för stats- och regeringschefer i . Förslag till svensk ståndpunkt: Den globala befolkningsökningen kommer till största del att äga rum i vilket ställer krav på både ökad matproduktion och på många fler 6 (9) arbetstillfällen, i synnerhet för den unga befolkningen. Därför välkomnar regeringen att kommissionen ser över hur EU på ett bättre sätt kan bidra till en stärkt livsmedelssektor och en hållbar ekonomisk utveckling i . Regeringen anser att det är särskilt angeläget att satsningar på kvinnor och flickor görs då det bevisat ger mycket bra resultat för ekonomisk utveckling. Innovation och lösningar som är hållbara ur ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt perspektiv, samt samverkan med näringslivet i alla skeden av processen, är också nyckelfaktorer. Regeringen vill även betona vikten av anständiga arbetsvillkor och en öppen och fri handel. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte varit föremål för samråd med eller information i miljö- och jordbruksutskottet. Aktuella utmaningar på området växtskydd Klimatförändringar och ökad internationell handel ökar risken för spridning av allvarliga växtskadegörare. För att motverka detta har rådet och beslutat om två nya förordningar gällande skyddsåtgärder mot växtskadegörare (förordning (EU) 2016/2031) och offentlig kontroll (förordning 2017/625). Förordningarna ska i huvudsak tillämpas från . De nya förordningarna innebär ökade krav på inventering, riskanalys, diagnos, kontroll, märkning, m.m. gällande växter och växtprodukter. Budgeten för tillämpningen av den nya lagstiftningen hanteras inom medlemsstaternas nationella budgetar och i EU:s långsiktiga budgetram. och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna för utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel och förbättra 7 (9) Förordningen är föremål för en utvärdering av kommissionen och en rapport förväntas . Utvärderingen ska bland annat se över effekterna av tillämpningen av kriterier för godkännande av verksamma ämnen, skyddsämnen och synergister på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön. En rapport förväntas . Förslag till svensk ståndpunkt: Det är viktigt att förhindra spridning av allvarliga växtskadegörare, bland annat för skogen, livsmedelsproduktionen och den biologiska mångfalden. Regeringen anser därför att det är positivt att EU enats om ny lagstiftning. För att lagstiftningen ska fylla sin funktion är det angeläget att nödvändiga åtgärder vidtas så att den kan tillämpas på ett korrekt sätt. Regeringen ser fram emot kommissionens rapport om utvärderingen av växtskyddsmedelsförordningen. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte varit aktuell för samråd med eller information i miljö- och jordbruksutskottet. 8.Genomförande av Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) -Information från kommissionen Kommissionen har för avsikt att informera om läget för genomförandet av Europeiska havs- och fiskerifonden i medlemsstaterna kopplat till reglerna om återkrav i artikel 86 i och rådets förordning (EU) nr 1303/2013. Kommissionen vill uppmärksamma det långsamma genomförandet som innebär att utnyttjandet av fondmedlet är allmänt lågt. Detta innebär att många medlemsstater riskerar att sina program drabbas av återkravsförfarandet. Kommissionen vill därför uppmuntra 8 (9) medlemsländerna att vidta lämpliga åtgärder för att undvika att en del av medlemsstaternas tilldelade medel dras in av kommissionen. 9 (9)