urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — 48–56). I två granskningar upprepade vikten av attenståndpunktsomförankratsiEU-nämndenfullföljsfulltutirådet.Vidare påmindeutskottetommöjlighetenförregeringenattsökaförnyadkontaktmed nämnden om den bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nöd- vändig. Avslutningsvis underströk att om regeringen av något skäl inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska skälen för avvikelsen tydligt redovisas i den skriftliga återrapporten (bet. 2015/16:KU20 s. 106–120). riktlinjer för arbete med EU-frågor instämde konstitu- tionsutskottet i vad framfört om att diskussioner om förhandlingspositionerärmeningsfullaendastomdeförs meddensombärdet faktiska ansvaret för positionerna. Det ansågs därför angeläget att statsråden närvarar vid nämndens sammanträden och att undantag endast bör ske om statsrådetpågrundavstarkaskälblirtvungenattutebli.Omenstatssekreterare skaföreträdaregeringenvidrådsmötetkandetvaralämpligtattocksåhoneller han är närvarande vid nämndens sammanträde (bet. 1996/97:KU2 s. 27). Statsministern ansvarar för hur regeringen företräds I granskningar av två statsråds närvaro i ministerrådet och kon- staterade att det inte finns några närmare bestämmelser 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN om vem som ska företräda regeringen vid samråd med men att statsministern också i dessa fall konstitutionellt sett får anses bära ansvaret för att regeringen i behörig ordning är företrädd vid samrådet med . påminde om att tidigare framhållit att det är angeläget att statsråden är närvarande vid nämndens sammanträden och att undantagendastbörförekommaidefallstatsrådetavstarkaskältvingasutebli (bet. 2005/06:KU20 s. 86–93). Ansvarigt statsråd ansvarar för att samråd genomförs I en granskning anförde att uppgiften att sä- kerställa att samråd med inför ett visst rådsmöte har skett vilar på det statsråd inom vars ansvarsområde rådsmötet äger rum i det aktuella fal- let (bet. 2009/10:KU20 s. 25–39). Telefonsammanträde under möten i och ministerrå- det granskade regeringens samråd med EU- nämndenomEU:slångtidsbudget2014–2020.Konstitutionsutskottetnoterade att det både inför det avslutande mötet i om den föregående långtidsbudgeten och inför motsvarande möte om långtidsbudgeten 2014– 2020 hölls sammanträden i där företrädare för regeringen deltog viatelefonunderdepågående mötenaiEuropeiskarådet.Konstitutionsutskot- tet ansåg att detta kan vara en bra form för att säkerställa att blir informerad och får tillfälle till samråd om det som sker under pågående för- handlingar i (bet. 2012/13:KU20 s. 41–73). Dettaupprepadesidenallmännagranskningenhösten2013omregeringens samråd med i ett sent skede. lade då till att vad som sagts om telefonsammanträden under möten i också kan gälla i samband med möten i ministerrådet (bet. 2013/14:KU10 s. 136–152). Statsråd ska närvara vid samråd, och vid överläggning om utskottet önskar granskade även vem som företräder reger- ingen vid information till och överläggningar med utskotten i EU-frågor samt vid samråd i . konstaterade att det varierar mellan utskotten huruvida det är statsråd eller statssekreterare som företräder regeringen vid överläggningar. förutsatte att önskemål frånettutskottomattregeringenskaföreträdasavettstatsrådhörsammasäven fortsättningsvis. När det gäller vikten av statsråds närvaro vid samråd i vidhöll sina tidigare ställningstaganden. Granskningen visade att statsrådens närvaro är hög, och det förutsattes att statsråden också i fortsättningen uteblir endast på grund av starka skäl (bet. 2013/14:KU10 s. 153–172). 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Klarhet i samrådet är ett gemensamt intresse I en granskning anförde att riksdag och re- geringhargemensamtintressei attsamrådetinför ministerrådsmötenfungerar väl och ger goda möjligheter för regeringen att förankra sin förhandlingslinje och för att påverka regeringens agerande. Att eventuella oklarheter underettsamrådklarasutärenangelägenhetförbådeEU-nämndenochreger- ingen (bet. 2015/16:KU20 s. 96–105). upprepade detta i en granskning och framhöll då även vikten av att informationen och diskussionen under ett sam- råd bidrar till att klargöra relevanta sakförhållanden i syfte att skapa tydlighet kring innehållet i mandat (bet. 2016/17:KU20 s. 92–108). 3.6.4 Samråd om A-punkter riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringens skriftliga information till bör tillföras uppgifter om viktiga ärenden som kan bedömas bli behandlade som A-punkter. Informat- ionen skulle avse både frågor som varit föremål för behandling i och frågor som avgjorts i Coreper eller i andra kommittéer utan dis- kussioner i rådet (bet. 1996/97:KU2 s. 27, skr. 1996/97:74–76). Bristande rutiner ursäktar inte okunskap I en granskning om hävandet av ett vapenembargo anförde konsti- tutionsutskottet att det inte är godtagbart att en minister inte hade kännedom om A-punktslistan inför sammanträde på grund av bristande rutiner inom (bet. 2001/02:KU20 s. 88–91). Kritik för utebliven information om regeringsbeslut och underlåtenhet att informera och samråda om rådsbeslut I en granskning av regeringens agerande i samband med EU:s uppförandekod för vapenexport ansåg att regeringen borde ha informe- rat om sitt beslut om hur skulle komma att rösta i mi- nisterrådet och om utvecklingen i frågan. Granskningen visade bl.a. dels att regeringen, inför ministerrådets beslut i den aktuella frågan, varken informe- rade om utvecklingen i frågan eller samrådde med det organ som utsetts av om det stundande beslutet, dels att beslutet i den aktuella fråganintenämndesiregeringensåterrapporttillEU-nämndenomdetaktuella rådsmötet (bet. 2008/09:KU20 s. 16–25). Regeringen ska ge tillräcklig tid för samråd, eventuellt genom att bromsa EU-beslut I en granskning noterade att förteckningar över beslutsärenden inför rådsmöten, s.k. A-punktslistor, tillhandahålls av 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN rådssekretariatet mycket sent inpå rådsmötena och att detta skapar stor tidspress inte minst vad gäller regeringens uppfyllande av sina grundlags- stadgade informations- och samrådsskyldigheter. Även om samråd med ägde rumi de aktuella fallen ansåg utskottet att det saknades godtag- bara skäl för de knappa tidsrymder som stod till förfogande (). Det gjordes från regeringens sida inte tillräckligt för att säkerställa aktiva och reella inflytande i processen. I sammanhanget förutsatte att regeringen i liknande situationer noggrant överväger behovet av att företrädesvis begära att beslutspunkter tas bort från A-punkts- listor inför rådsmöten där samråd inte kan slutföras under en skälig tidsrymd (bet. 2009/10:KU20 s. 25–39). Regeringen bör arbeta för tidsmarginaler i EU:s beslutsprocess granskade regeringens samråd med om A-punkter. upprepade att mest effektiva sätt att påverka EU-frågorna är genom samråd med regeringen inför beslut i . Att tidsmarginalerna kan vara knappa konstaterade beror på EU:s beslutsprocess. Regeringen kan inte en- sam styra EU:s beslutstempo. förutsatte dock att reger- ingen arbetar för att goda tidsmarginaler skapas på EU-nivå i syfte att under- lätta för och andra nationella parlament att följa och vara delaktiga i frågorna (bet. 2013/14:KU10 s. 136–152). Minst för samråd, som vägledning I en granskning påminde om att det sedan fleraårärpraxisatttidsfristenförskriftligasamrådangestillminsttvåtimmar. Den tidsramen är inte absolut men bör vara vägledande och iakttas så långt som möjligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet (bet. 2015/16:KU20 s. 77–91). 3.6.5 Information till , utskotten och Så fullständigt skriftligt underlag som möjligt I en granskning av informationen och samrådet med på tredje- pelarens område (dvs. det straffrättsliga och polisiära samarbetet före Lissa- bonfördraget) anförde att ledamöter bör förses med ett så fullständigt skriftligt underlag som möjligt inför sammanträ- dena. Detta ansåg var en självklar förutsättning för att ledamöter ska kunna tillägna sig insikter inom EU:s alla sam- arbetsområden och diskutera också komplicerade sakfrågor. Framför allt bör underlaget ge förutsättningar för en diskussion om den ståndpunkt regeringen ska inta vid det kommande ministerrådssammanträdet (bet. 1996/97:KU25 s. 129–136). 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Regeringen kan inte vägra ett utskott information I en granskning konstaterade att regeringen enligt riksdagsordningen är skyldig att lämna information i EU-frågor till ett utskott som begär det och att det därvid räcker med att fem ledamöter står bakom en sådan begäran. Någon möjlighet för regeringen att vägra lämna den begärda informationen av sekretess- eller lämplighetsskäl finns inte, och det finns inte några särskilda formella krav på hur en framställning om informa- tion ska vara utformad. För det fall en begäran om viss information inte inne- håller begränsningar får detta enligt mening uppfattas så att regeringens företrädare ska lämna all tillgänglig information som begärs underenutfrågningsålängedethållersiginomramenförutskottetsframställ- ning (bet. 1997/98:KU25 s. 40–48). Information i lagärenden om genomförda samråd I den allmänna granskningen 1999 av lagstiftningsärendenas beredning an- förde att det i skilda hänseenden är av värde om det på ett lättillgängligt sätt görs klart hur regeringens propositioner har beretts. Det äravvärdeävenfrånkontrollsynpunkt,menadekonstitutionsutskottetsoman- såg det vara på sin plats att propositioner innehåller redogörelser för hur in- formations- och samrådsskyldigheterna gentemot i EU-frågor har uppfyllts i de fall då sådan skyldighet finns (bet. 1999/2000:KU10 s. 38–39). Fullgott underlag till så fort som möjligt I beslutet ombetänkandet inför 2000-talet riktade ett till- kännagivande till regeringen om att det åligger regeringen att presentera ett så fullgott underlag för att samrådet blir meningsfulltoch att reger- ingen förutsätts överlämna det material som ska gå ut till nämnden så fort som det är praktiskt möjligt. Det påpekades också att det är angeläget att det finns utrymme för partierna att internt diskutera och förankra frågorna (förs. 2000/01:RS1 s. 134, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273–276). Korrekt och tydlig återrapportering Våren2004granskadesregeringensinformationtillEU-nämndenomSveriges agerande i fråga om ett initiativ om skyddszoner för asylsökande. I centrum för granskningen stod vad som tilldragit sig vid ett informellt ministermöte. ansåg att rapporteringen från mötet kunde ge anledning till tveksamhet om den svenska inställningen. Utskottet betonade vikten av att återrapporteringen från rådsmöten är korrekt och tydlig (bet. 2003/04:KU20 s. 80–87). 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Tidig och utförlig information om regeringens ståndpunkt Ienallmängranskninghösten2008avregeringensinformationtillochsamråd med i EU-frågor betonade att den grundlags- stadgade informationsskyldigheten får anses innefatta bl.a. att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU- frågor till . uppmärksammade att regeringens ståndpunkter i faktapromemorior formuleras alltför allmänt eller alltför kort och att dessa brister i vissa fall har minskat möjligheterna att ha en detaljerad diskussion kring regeringens ståndpunkt (bet. 2008/09:KU10 s. 89–128). Information om hur rådet ska behandla en fråga och tillgång till samtliga handlingar I ett granskningsärende ansåg att det före- kommit brister i regeringensinformation till om huruvida de ak- tuella ärendena förväntades utgöra beslutspunkter vid kommande rådsmöten ochdärmedomdeomfattadesavdengrundlagsstadgadesamrådsskyldigheten. IdetenafalletfickEU-nämndenintetillgångtillettdokumentsomvaraktuellt för behandling i rådet förrän efter rådets beslut. Utskottet ansåg att tillgång till samtliga handlingar som omfattas av samrådsskyldigheten utgör en förutsättning för att samråd ska kunna genomföras (bet. 2009/10:KU20 s. 25–39). Informationen om svensk ståndpunkt inte fullständig I en allmän granskning 2010 av regeringens framtagande av ståndpunkter och instruktioner inför möten i EU konstaterade , med hän- visning till den allmänna granskningen 2008/09 (se ovan), att både en stånd- punkts- och faktapromemoria upprättats i nästan två tredjedelar av de grans- kade fallen. I hälften av dessa fall hade faktapromemorian överlämnats till efter att ståndpunktspromemorian upprättats, och i samtliga fall var ståndpunktspromemoriornas svenska ståndpunkt i genomsnitt betydligt mer omfattande än de ståndpunkter som återfanns i faktapromemoriorna för mot- svarande ärenden. Utskottet anförde också att det endast undantagsvis bör fö- rekomma att instruktioner inte upprättas i frågor som är föremål för förhand- ling i EU och att det är ett minimikrav att den svenska ståndpunkten alltid dokumenteras skriftligen i någon form (bet. 2010/11:KU10 s. 76–98). I en granskning av hur förhandlingarna om EU:s långtidsbudget hanterats noterade att informella möten ägt rum med s.k. beredningsgrupp under förhandlingarna. Konstitutionsut- skottet ansåg att beredningsgruppen kan fylla en funktion för kunskapsöver- föring och vara ett komplement till informationen och samrådet i EU- 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN underströk att möten i berednings- gruppen aldrig kan ersätta information till och samråd med (bet. 2012/13:KU20 s. 41–73). Underlag för samråd på franska uppfyller krav på snabbhet, men un- derlag bör också möjliggöra meningsfullt samråd den så fort som möjligt. ansåg att detta krav tillgodoses genom att den första officiella versionen av Coreperdagordningarna, som kan vara på franska, översänds till nämnden. skottet att regeringen bör presentera ett sådant underlag för nämnden att sam- rådet blir meningsfullt (bet. 2015/16:KU20 s. 92–96). 3.6.6 Förhållandet mellan samråd i och förankring Information och diskussion med utskott ersätter inte skyldigheter I en granskning av informationen till och samrådet med EU- nämnden i samarbetet på tredjepelarens område (dvs. polisiära samarbetet före Lissabonfördraget) anförde att det inte varit avsikt att regeringens information till och informella samråd med utskotten på något sätt skulle ersätta regeringens lagstadgade för till regeringen under ett tidigare skede i beslutsprocessenborde enligt kon- stitutionsutskottet naturligtvis vara ett stöd vid utarbetandet av regeringens förslag till förhandlingspositioner. ansåg också att det är rimligt att utskottens synpunkter från sådana informella samråd redovisas i det skriftliga underlaget till (1996/97:KU25 s. 129–136). Vikten av att agera tidigt och regeringens ansvar för tidig informa- tion till och utskotten I en allmän granskning av beredningen av frågor om EG-direktiv konstaterade att i de fall där varit framgångsrikt i förhandlingarna om EG-direktiv har svenska företrädare varit aktiva tidigt i processen, innan kommissionen har lagt fram sina förslag. tidigt haft en tydligt utmejslad position. Iakttagelserna underströk enligt kon- stitutionsutskottet vikten av att vara ute och ha en tydlig och genom- arbetad ståndpunkt för att kunna påverka den slutliga utformningen av EG- såg också att granskningen för del visade att det är viktigt att frågorna följs från ett tidigt skede för att 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN ska kunna utöva inflytande på ett meningsfullt sätt. an- fördeattutskottenbörkommainiprocessenredaninnankommissionenlägger de formella förslagen till normgivning för att det ska vara meningsfullt för utskotten att följa arbetet inom EU. Det underströks också att regeringen har ett ansvar för att och utskotten informeras tidigt (bet. 1999/2000:KU10 s. 49–58). Överläggningar i utskott ändrar inte den grundlagsfästa informa- tions- och samrådsskyldigheten noterade att de ändringar som gjordes av riksdagsordningen 2006 som gällde samrådet i och överlägg- ningar i utskott inte förändrade regeringens i regeringsformen fastslagna skyl- dighet att informera och samråda med organ somutsesav om vad som sker inom ramen för samarbetet i unionen (bet. 2007/08:KU20 s. 13–30). Förankring av ändrade ståndpunkter i både överläggningar och sam- råd I en granskning erinrade om att regeringens tidigare ståndpunkter i viktiga och centrala frågor kan behöva diskuteras och eventuellt revideras både vid överläggningar med utskotten och vid samråd med . Utskottet utgick ifrån att regeringen beaktar att sådana si- tuationer kan uppstå och förutsatte att sådana ståndpunkter då åter förankras i (bet. 2008/09:KU20 s. 16–25). Kommissionens genomförandebefogenheter ett ämne för överlägg- ningar och regeringen ansvarar för att uppmärksamma på behov I en granskning om den nytillträdda regeringens agerande i kom- missionens genomförandekommittéer konstaterade att inte enbart arbetet i rådet utan även verksamheten i kommissionens genomfö- randekommittéer omfattas av regeringens informations- och samrådsskyldig- het. framhöll att inte varje beslut av dessa kommittéer äravsådannaturattdetfinnsskälförriksdagensutskottattbegärainformation elleröverläggning.Änmindrevanligttordedetvaraattdetfinnssärskildaskäl för att begära överläggning med regeringen om dessa frågor. Dock omfattar de rättsakter som en kommitté ska genomföra i vissa fall även frågor som kan bedömas vara politiskt viktiga. anförde att en förutsättning för utskottens och möjligheter att begära överläggningar är att regeringen noga beaktar behovet av att uppmärksamma utskotten och på situationer när det kan finnas behov av att för- ankra ett politiskt viktigt nytt ställningstagande i . Att en nytillträdd regering kan ha behov av att ompröva föregående regerings politik ändrar inte på detta förhållande (bet. 2014/15:KU20 s. 87–98). 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN 3.6.7 Förhållandet till utrikesnämnden Inför EU-inträdet påminde om att ställning och uppgifter är reglerade i regeringsformen och inte berörs av att en EU-nämndinrättas.Viktigarefrågorpådetutrikes-ochsäkerhetspolitiskaom- rådet kommer under alla förhållanden att behandlas i . Det fick enligt därmed förutsättas att frågor som ska tas upp i oftast kommer att behandlas i , och att de därutöver kan behandlas i (bet. 1994/95:KU22 s. 19). Problem med skyndsam och informell beredning av samordnade utri- kespolitiska ställningstaganden granskade regeringens agerande i samband med att 14 av EU:s medlemsstater utanför rådsarbetet vidtog samordnade åt- gärder mot . ansåg att det fanns fog för reger- ingens bedömning att tiden inte medgav överläggning med . Utskottet ansåg dock att regeringen borde uppmärksamma de problem som en brådskande och informell beredning av samordnade utrikespolitiska ställ- ningstaganden innebär, särskilt med avseende på samarbetet inom Europeiska unionen (bet. 1999/2000:KU20 s. 6–18). oförändrad ställning men färre sammanträden noterade i en allmän granskning att antalet sammanträden i minskat . En bidragande faktor till detta kunde enligt vara medlemskap i och det regelbundna samrådet mellan regeringen och . Vi- dare noterades att företrädare för regeringen regelbundet lämnar information i utrikesutskottet inför möten i rådet för utrikes frågor. såg det som följdenligt att det svenska medlemskapet i EU och bl.a. det regel- bundna samrådet i kan ha påverkat antalet sammanträ- den i , utan att detta kan anses innebära att ställning och uppgifter har förändrats (bet. 2015/16:KU10 s. 126–147). 3.6.8 Särskilt om granskningsärenden och 2017 granskade nio ärenden om statsråds hanter- ing av EU-frågor (bet. 2015/16:KU20 s. 77–155). I samtliga ärenden påminde om tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor. Utskottet förutsatte att man i det utredningsarbetet be- aktar redovisningen och iakttagelserna i granskningarna, bl.a. den i en av granskningarna aktualiserade frågan om kraven på de underlag som används 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN för samråd med och överläggningar med utskotten, inklusive frågan om språk i underlagen. granskade ytterligare ett antal ärenden om statsråds hantering av EU-frågor. I två av dessa ärenden gjordes liknande hänvisningar till den parlamentariska utredningsarbete (bet. 2016/17:KU20 s. 30–63). Nedanföljerensammanställningavgranskningarna.Deharrubriksattsoch grupperats utifrån de övergripande frågor som de berör. I övrigt följer sam- manställningen granskningsbetänkandenas disposition. •skriftligt samråd med om A-punkter, närmare bestämt tids- fristen och underlaget för det skriftliga samrådet •underlaget för muntliga samråd •underlåtenhet att samråda om ändrad ståndpunkt framförd vid informella ministermöten •omfattningen av regeringens samrådsskyldighet, där de specifika frågorna gällt bilateralt stöd och bistånd vid väpnat angrepp, toppmöten mellan EU och andra länder samt informella möten och diskussioner. Skriftliga samråd med om A-punkter I två anmälningar begärdes granskning av omstatsråd brustit iuppfyllandet av de grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheterna gentemot . Det första fallet (bet. 2015/16:KU20 s. 77–91) handlade om tidsfristen för det skriftliga samrådet där fått på sig att lämna synpunkter på en A-punkt om upprättandet av EU:s militära operation i . Enligt anmälaren kan det inte anses vara en rimlig tidsfrist för ledamöterna att ta ställning i frågan. I sitt ställningstagande anförde att det är av största vikt att samrådet med och informationen till fungerar på ett bra sätt eftersom bestämmelserna om samråd och information mellan regeringen och om vad som sker inom EU syftar till att ska få ett aktivtochreelltinflytandesomgördetmöjligtattpåförhandpåverkadestånd- punkter somSverige ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inomEU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till viktiga beslut. Utskottet påminde vidare om att det är praxis att tidsfristen för skriftliga samråd anges till minst . Den tidsramen är inte absolut men bör vara vägledande och iakttas så långt som möjligt med hänsyn till om- ständigheternaidetenskildafallet.Utskottetpåmindeocksåomattdettidigare förutsatts att regeringen noggrant överväger behovet av att företrädesvis be- gäraattbeslutspunktertasbortfrånA-punktslistorinförrådsmötendärsamråd inte kan slutföras under en skälig tidsrymd. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Avslutningsvis konstaterade utskottet att tidsfristen för det skriftliga sam- rådet i det aktuella fallet var och att omständigheterna visar att regeringen agerat inom ramen för gällande ordning. Det andra fallet (bet. 2015/16:KU20 s. 92–96) handlade om att underlaget på franska, utan svensk översättning och utan kommentar från regeringen. ligt anmälaren måste underlaget anses undermåligt eftersom det inte gett EU- nämndens ledamöter förutsättningar att ta ställning till de aktuella punkterna. I sitt ställningstagande upprepade att det är av största vikt att samrådet med och informationen till fungerar på ett bra Utskottet noterade att utredningen i det aktuella fallet visat att regeringen enligt gängse rutiner översände de första officiella versionerna av dagordning- arna för Coreper till , vilka i detta fall var på franska. konstaterade att vissa beslutspunkter som omfatta- des av samrådet endast redovisades på franska i underlaget till , som bestod av annoterade A-punktslistor utifrån Coreperdagordningarna. dare noterade utskottet att de svenska annoteringarna i ett par fall var mindre utförliga än de gällande riktlinjerna kräver samt att det för en beslutspunkt saknades annotering där en sådan borde ha tagits fram. förutsatte att regeringen skulle överlämna det material som ska gå till nämnden så fort som möjligt eftersom hanteringen av A-punkter och skriftliga samråd är förhållandevis omfattande och tidsmargi- ningarna översänds till nämnden tillgodoser detta. Utöver det anförda gav inte granskningen anledning till något uttalande av utskottet. Underlaget för muntliga samråd I en anmälan begärdes granskning av statsministerns agerande i samband med samrådet med inför ett extrainsatt möte i om migrationen över (bet. 2015/16:KU20 s. 96–105).