eunbil · H50N4ABB77 · 2018-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Godkännande av A-punktlistan Lagstiftningsöverläggningar 3.Informationsskyldighet för förmedlare av vissa gränsöverskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa upplägg mellan berörda myndigheter På mötet väntas rådet komma överens om en allmän inriktning om direktivet om administrativt samarbete (DAC 6) med avseende på informationsskyldighet för bl.a. förmedlare av vissa gränsöverskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa upplägg mellan behöriga myndigheter. Överläggning har skett med skatteutskottet och information om förslaget planeras lämnas . Information om kommissionens förslag lämnades till . Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete (DAC 6). Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2016/17:FPM110. Förslaget innebär att det ska införas EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för bl.a. förmedlare av vissa gränsöverskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa upplägg mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Förslaget föreslås träda i kraft . Det första informationsutbytet kommer att ske . Informationsskyldigheten omfattar alla personer som enligt förslaget är aktörer som vanligtvis är involverade i att utforma, marknadsföra, organisera eller hantera genomförandet av en enligt förslaget rapporteringspliktig gränsöverskridande transaktion samt de som tillhandahåller hjälp eller råd i dessa fall (förmedlare av skatteupplägg). I vissa fall kan informationsskyldigheten även åläggas den skattskyldige (användaren av skatteupplägget). Ett skatteupplägg bedöms som rapporteringspliktigt om det innehåller minst ett kännetecken som anges i en bilaga, dvs. en egenskap som utgör en indikation på en potentiell risk för skatteundandragande. I det förslag som kommissionen presenterade hade kommissionen befogenhet att lämna delegerade akter avseende kännetecknen, vilket motsatte sig. Under det estniska ordförandeskapet togs denna möjlighet bort efter att majoriteten av medlemsstaterna motsatt sig en sådan reglering. Förslag till svensk ståndpunkt Det är viktigt att arbeta för att motverka internationellt skattefusk, skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens. Regeringen ställer sig därför positiv till förslaget att det införs EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för förmedlare av vissa gränsöverskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa upplägg mellan behöriga myndigheter. Det är dock viktigt att bestämmelserna är så enkla, tydliga och lätthanterliga som möjligt, både för de uppgiftsskyldiga och för de tillämpande myndigheterna. Förslaget behöver dock analyseras vidare i det fortsatta arbetet. Vidare kan ifrågasättas att kommissionen ska ha befogenhet att lämna delegerade akter. 2 (9) Rådet föreslås anta en allmän inriktning för det s.k. bankpaketet, vilket innebär ändringar av tillsynsförordningen, krishanteringsdirektivet, kapitaltäckningsdirektivet och förordningen för bankunionens resolutionsmyndighet. Samråd med om riskreducerande åtgärder inom ramen för arbetet med att stärka bankunionen skedde . Frågan har tagits upp i finansutskottet för överläggning och för information . presenterade kommissionen ett paket med lagstiftningsförslag rörande ändringar och kompletteringar av regelverken om kapitaltäckning och krishantering för banker. Nuvarande regelverk infördes i spåren av finanskrisen . Syftet var bl.a. att stärka det finansiella systemets motståndskraft, minska risken för framtida finanskriser samt minska kostnaderna för skattebetalarna i händelse av en kris. Ändringsförslagen omfattar hela EU, men har även presenterats som en del av de riskreducerande åtgärderna i färdplanen för att fullborda bankunionen. Förslagen har förhandlats . Den del av paketet som rör regelverket om kapitaltäckning innehåller i huvudsak förslag av två slag. Dels kompletteras det nuvarande regelverket med nya och reviderade globala standarder. Bland annat införs krav på stabil finansiering och bruttosoliditet som enbart är rapporteringskrav. Dels föreslås ett antal ändringar i syfte att göra regelverket mer effektivt och ändamålsenligt. En viktig del i detta är att göra regelverket mer proportionerligt genom att minska den administrativa bördan för små banker och små institut. En annan viktig del handlar om utformningen och tillämpningen av de särskilda kapitalkraven som tillsynsmyndigheten kan sätta utöver minimikraven (s.k. pelare 2-krav). De mest centrala delarna i kommissionens förslag avseende pelare 2 handlar om när beslut ska fattas, vilka risker som ska få hanteras i pelare 2, samt detaljerade regler för i vilken omfattning den behöriga myndigheten ska kommunicera sin syn på bankens kapitalbuffertar. 3 (9) Den del av paketet som rör krishantering avser i huvudsak regler om ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder (MREL). Om en bank får problem ska förluster enligt krishanteringsdirektivet bäras av aktieägare och långivare. Det sker genom att värdet på bankens skulder skrivs ned eller konverteras till aktier (s.k. bail-in). För att skuldnedskrivning ska kunna tillämpas krävs att bankerna möter ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder, vilket i praktiken innebär ett krav på en minsta mängd av en viss sorts (delvis efterställd) skuld. Förslaget innebär dels genomförande av en global överenskommelse i EU om ett minimikrav för nedskrivningsbara skulder för globalt systemviktiga banker (TLAC), dels revideringar av för minimikrav på nedskrivningsbara skulder (MREL) i krishanteringsdirektivet, i syfte att harmonisera MREL med de globala TLAC-reglerna. Förslagen beskrivs närmare i faktapromemoria FPM2016/17:FPM39. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till det fortsatta arbetet med att stärka det finansiella systemet i EU och upprätthålla den finansiella stabiliteten. När det gäller regelverket om kapitaltäckning är regeringen positiv till att en ökad proportionalitet införs i regelverket avseende den administrativa bördan för små institut. Vidare anser regeringen att det är viktigt att värna medlemsstaternas möjlighet och rättighet att vidta eventuella ytterligare åtgärder som anses motiverade för att säkerställa respektive medlemsstats finansiella stabilitet. Därför är det viktigt att de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna kan hantera system- och makrotillsynsrisk i kapitalkraven i tillräcklig utsträckning för att säkerställa den finansiella stabiliteten i landet. Angående regelverket om krishantering är regeringen positiv till att den globala standarden TLAC genomförs i EU och att TLAC och MREL genom förslaget tillsammans kommer att utgöra ett enhetligt system. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheterna enligt det reviderade regelverket ska kunna ställa tillräckligt höga MREL-krav på instituten och att kraven åtminstone delvis ska kunna bestå av efterställda skulder. Regeringen förväntar sig att kunna stödja förslaget till allmän inriktning. 4 (9) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. a) landrapporter och djupgranskningar Mot bakgrund av de landrapporter som kommissionen förväntas publicera ska få en presentation av landrapporter och djupgranskningar. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd om den europeiska terminen ägde rum inför möte , där rådsslutsatser antogs om den årliga tillväxtöversikten och den årliga förvarningsrapporten och där även rekommendationen till euroområdet godkändes av . Kommissionen publicerar , inom ramen för den europeiska terminen, fördjupade rapporter om medlemsstaternas ekonomier. Dessa landrapporter utgör den analytiska grunden för kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer som väntas publiceras senare i vår. I rapporterna redogör kommissionen även för sin bedömning av medlemsstaternas genomförande av förra årets landsspecifika rekommendationer. För de medlemsländer som granskas inom ramen för det makroekonomiska obalansförfarandet redogör kommissionen även för sina djupanalyser, vilka utgör grunden för kommissionens bedömning av huruvida makroekonomiska obalanser föreligger eller ej. Årets rapporter har ännu inte publicerats. har landrapporten för behandlat bland annat hushållens skuldsättning, bostadsmarknaden och arbetsmarknaden. 5 (9) b)Genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna med fokus på produktivitetstillväxt Mot bakgrund av de landrapporter som kommissionen förväntas publicera ska ha en diskussion om genomförandet av landsspecifika rekommendationer inom den europeiska terminen. Diskussionen ska fokusera på åtgärder i linje med de landsspecifika rekommendationer som relaterar till produktivitetstillväxt. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd om den europeiska terminen ägde rum inför möte , där rådsslutsatser antogs om den årliga tillväxtöversikten och den årliga förvarningsrapporten och där även rekommendationen till euroområdet godkändes av . fick alla medlemsstater utom någon rekommendation relaterat till produktivitetstillväxt. Dessa rekommendationer omfattar bland annat investeringar i infrastruktur och humankapital, väl fungerande arbetsmarknader, åtgärder för förbättrat företagsklimat och tillgång till finansiering. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om produktivitetstillväxt. Det finns behov av att genomföra strukturreformer och främja investeringar som bidrar till att öka produktivitetstillväxten i . En utgångspunkt för regeringen i det fortsatta arbetet inom den europeiska terminen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken, utbildningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. c)Rådsslutsatser om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om förfarandet vid makroekonomiska obalanser 6 (9) ska anta rådsslutsatser om Europeiska revisionsrättens revision av förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Förfarandet vid makroekonomiska obalanser är en del av den europeiska terminen och har för avsikt att identifiera, förebygga och korrigera potentiella makroekonomiska obalanser som kan inverka negativt på den ekonomiska stabiliteten i ett visst land, euroområdet eller hela EU. Europeiska revisionsrätten har genomfört en granskning av förfarandet vid makroekonomiska obalanser där de bedömer ändamålsenligheten i kommissionens genomförande av förfarandet och vissa delar av förfarandets utformning. Granskningens övergripande slutsats är att förfarandet generellt är väl utformat och bygger på analys av god kvalitet. Men granskningen visar att kommissionens genomförande av förfarandet kan förbättras och revisionsrätten har utarbetat en rad rekommendationer till kommissionen om hur detta kan göras. Revisionsrätten efterfrågar bl.a. en mer systematisk koppling till de landsspecifika rekommendationerna och en tydligare karaktärisering av hur allvarliga obalanserna är. Revisionsrätten anser också att kommissionen med mer automatik bör rekommendera att inleda ett förfarande om alltför stora obalanser, samt att finanspolitikens effekter på makroekonomiska obalanser belyses i större utsträckning. På basis av revisionsrättens granskning har ett utkast till rådsslutsatser tagits fram. I utkastet till slutsatser välkomnar rådet revisionsrättens granskning och noterar dess slutsatser och rekommendationer. Rådet håller med om att det finns utrymme att förbättra vissa aspekter av förfarandet, t.ex. vad gäller en tydligare koppling mellan obalanser och landspecifika rekommendationer. Rådet framhåller i sina slutsatser att det är upp till varje medlemsstat att välja hur de förhåller sig till kommissionens landspecifika rekommendationer och att dessa därför inte bör vara för detaljerade. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar revisionsrättens granskning av förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Den utgör ett värdefullt bidrag till det kontinuerliga utvecklingsarbetet av förfarandet och bidrar till ökad transparens. 7 (9) Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. Rådet ska anta EU:s gemensamma positioner inför den 19–. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Mötet med G20:s finansministrar och centralbankschefer äger rum i den 19–. Inför mötet ska rådet fastställa EU:s gemensamma positioner, Terms of Reference. Positionerna fokuserar på åtgärder som syftar till att säkerställa hållbarheten i världsekonomins återhämtning. Positionerna lyfter även fram vikten av att de förändringar som teknologisk utveckling och globaliseringen för med sig kommer alla till del. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till EU:s gemensamma positioner inför . Positionerna ligger väl i linje med regeringens syn på vilka områden som bör prioriteras i det fortsatta arbetet. Regeringen välkomnar särskilt att betydelsen av öppenhet och det globala ekonomiska samarbetet lyfts fram. Läget när det gäller genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av aktuella EU- rättsakter på finansmarknadsområdet. Information om genomförandet av EU-förordningar och EU-direktiv på finansmarknadsområdet gavs till inför . 8 (9) Sedan den finansiella krisen har ett stort antal direktiv och förordningar tagits fram på finansmarknadsområdet. Alla EU:s medlemsstater ska anpassa sin nationella lagstiftning efter dessa. På rådsmötet väntas kommissionen ge information om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. 9 (9)