rfr · H50WRFR14 · 2018-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- och åkerinäringarna Riksdagstryckeriet, , 2018 anordnade trafikutskottet en offentlig utfrågning omkonkurrens på lika villkor inom luftfarts- och åkerinäringarna. Syftet med utfrågningen var att belysa olika frågeställningar och att fördjupa ledamöternas kunskaper inom området. •Katarina Areskoug Mascarenhas, chef för representation i •Mattias , statssekreterare vid med ansvar för transport- och infrastrukturfrågor •Inge Vierth, utredningsledare vid •Simon Posluk, enhetschef vid (Luftfart) och , utredare vid Transportstyrelsen (Åkeri) •Maria Lönegård, polismästare vid Nationella operativa avdelningen (), •Katrina , rikssamordnare för granskning av utlandstransaktioner (Luftfart) och , rikssamordnare för granskning av organiserad brottslighet och svart arbetskraft (Åkeri) •Kicki , samordnare vid för regeringsuppdraget om att –2018 förstärka den myndighetsgemensamma tillsynen av företag som bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrens fördelar •Hans Ollongren, ansvarig för samhällskontakter och luftfartspolitik inom SAS •Charlotte Holmbergh , chef för kommunikation och public affairs, Norwegian •Martin , ordförande i •Lise Iderström, central ombudsman vid •Ulric Långberg, branschchef vid •Lars , förbundssekreterare vid . Utskottet bedömer att det som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Program för trafikutskottets offentliga utfrågning.......................................... Ordföranden (MP) ................................................. och , Transportstyrelsen.............................. Hans Ollongren, SAS............................................................................... Vice ordföranden (M).............................................. Bildpresentationer från utfrågningen............................................................ Program för trafikutskottets offentliga utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- och åkerinäringarna Datum och tid: –12.00 8.45–8.50 ordförande (MP) 8.50–9.00 Kommissionens konkurrensfrämjande arbete med den europeiska luftfartsstrategin samt rörlighetspaketet , chef för representation i 9.00–9.10 Erfarenheter från svensk sida i arbetet med framtagandet av den europeiska luftfartsstrategin samt rörlighetspaketet , statssekreterare vid med ansvar för transport- och infrastrukturfrågor 9.10–9.17 Den rådande konkurrenssituationen och dess inverkan på överflyttningar mellan olika transportslag Statens insatser för kontroll och tillsyn 9.17–9.31 Transportstyrelsens marknadsövervakning av luftfarten samt företagskontroller av de tunga godstransporterna på väg , enhetschef vid (Luftfart) , utredare vid Transportstyrelsen (Åkeri) 9.31–9.38 Förutsättningar för polisens arbete med tillsyn och kontroller av de tunga godstransporterna på väg efter införandet av den nya polisorganisationen , polismästare vid Nationella operativa avdelningen (), 9.38–9.48 Användningen av olika modeller inom transportsektorn som påverkar skatteuttaget PROGRAM FÖR TRAFIKUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM KONKURRENS PÅ LIKA VILLKOR INOM LUFTFARTS- OCH ÅKERINÄRINGARNA , rikssamordnare för granskning av utlandstransaktioner (Luftfart) , rikssamordnare för granskning av organiserad brottslighet och svart arbetskraft (Åkeri) 9.48–9.55 Myndighetssamverkan mot osund konkurrens i arbetslivet , samordnare vid för regeringsuppdraget om att –2018 förstärka den myndighetsgemensamma tillsynen av företag som bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar 9.55–10.15 PAUS Rådande konkurrenssituationen inom luftfart och åkeribranschen – berörda aktörers syn 10.15–10.29 Den rådande konkurrenssituationen inom luftfarten – vad innebär den för möjligheterna till ett mer hållbart flygresande ? Hans Ollongren, ansvarig för samhällskontakter och luftfartspolitik inom SAS , chef för kommunikation och public affairs, Norwegian 10.29–10.43 Den rådande konkurrenssituationen inom luftfarten – vad innebär den för piloter och kabinanställda? , ordförande i , central ombudsman vid 10.43–10.50 Den rådande konkurrenssituationen inom åkeribranschen – vad innebär den för möjligheterna till mer hållbara godstransporter på väg? 10.50–10.57 Den rådande konkurrenssituationen – vad innebär den för arbetstagarna inom åkeribranschen? 10.57–11.55 Frågestund 11.55–12.00 vice ordförande (M) Ordföranden: Då är det att börja! Jag heter och är ordförande i trafikutskott. Vi ska ha en offentlig utfrågning om konkurrensvillkor inom luftfarts- och åkerinäringarna, och eftersom vi har ett späckat program framför oss uppmanar jag alla att vara distinkta och hålla sig kort och precist så att vi hinner med hela programmet. Det gäller såväl politiska företrädare som inbjudna gäster. Vad är då anledningen till att vi ordnar den här utfrågningen? Anledningen är att vi behöver ha gemensamma kunskaper. Visst har vi politiska skillnader, men vi ska kanske inte slåss om vad som är sanningar här utan i stället försöka ha ett större gemensamt underlag när vi sedan fattar våra beslut i trafikutskottet. Vilka utmaningar är det som föranleder att vi ordnar utfrågningen? En utmaning som jag blev särskilt varse de två gångna dagarna när jag var på en konferens i om hur transportnäringen ska kunna bidra till att uppnå Pa- risavtalet är ju hur åkerier och flygnäringarna ska kunna bidra till att temperaturökningen på jorden håller sig under 1 ½ grad. Det är en utmaning som heter duga – hur ska detta vara möjligt? Det som kanske är ännu mer känt via medierna, åtminstone här i , handlar om arbetsvillkor. Hur ska man kunna skapa rättvisa och sjysta arbetsvillkor? Det finns också en ekonomisk utmaning i det här, för näringarna är ju kommersiella verksamheter. De måste gå ihop. Då frågar man: Hur kan man tillgodose alla de här sakerna? Det är en frågeställning som ska belysas . Sedan har vi frågan om vem som har ansvar för att vi ska kunna uppnå det som vi vill, för det är möjligt att vi kan enas om vissa saker som vi tycker är rimliga. Vi från politiken har ju ett ansvar: Vi stiftar lagar och beslutar om skatter och anslag. Men vi har inte, och ska inte ha, hela den makt som behövs för att kunna lösa de här problemen. Näringarna i sig har ett eget ansvar. Jag skulle säga att alla som köper transporter eller åker med flyg också har ett ansvar att fråga efter rätt villkor och se till att de saker som är utlovade uppfylls så att man har en chans att välja rätt. Vi har alltså ett gemensamt ansvar för det här. Med dessa ord vill jag inleda denna utfrågning. Först på talarlistan har vi som är chef för representation i – detta är ju en fråga vi inte precis hanterar själva. , representation i : Tack så mycket, fru ordförande, för möjligheten att redogöra för två förslag som vi har lagt fram ! Det ena rör vår luftfartsstrategi, och det andra rör vårt rörlighetspaket gällande vägtransporter. Jag tänkte börja med För att få en liten uppfattning om den utveckling som vi har haft under se- nare tid och också framtidsutsikterna har vi tagit fram lite statistik. ligen så att har den inre luftfartsmarknaden inom EU funnits , och som ni ser har det varit en mycket stark utveckling. Antalet dagliga flyg har ökat från 10 000 till 25 000 på dessa , rutterna har gått från 2 700 till 7 400 och passagerartrafiken från 360 miljoner till 918 miljoner 2015. EU står nu för av den globala marknaden och stöder 9,3 miljoner arbetstillfällen; jag tror att det är ungefär 2 miljoner direkt och övriga vid olika underleverantörer och andra servicefunktioner. Det är alltså en mycket stark utveckling, och utvecklingen under de kom- mande åren förutsätts också bli minst lika stark. med att luftfartstrafiken ökar . dock se att tyngdpunkten kommer att skifta till . regionen, som kommer att vara ledande , ser man alltså en tredubbling av rutterna internt. Detta är väldigt positivt, för ökade flygförbindelser har en starkt positiv inverkan på ekonomisk tillväxt och på jobben. Men det sätter också press på ett antal saker, naturligtvis på infrastruktur och flygplatser, på vårt klimat, möj- ligheten att uppnå som nämndes här, säkerhet, flygledning etce- Det behövs alltså verkligen en strategi. lade vi fram ett ramverk. Vi kom också mycket , den 8 juni, med ett nytt paket som innehåller fyra ingredienser som jag mycket kort Den här är, precis som ni ska diskutera , väldigt inriktad på att främja konkurrensen. Den första ingrediensen är ett förslag till förordning. flygbolag när de flyger till och från EU likadant oavsett ursprung, alltså oavsett om det är europeiska bolag eller inte. Däremot är det på samma sätt när europeiska flygbolag flyger utanför EU. Det här förslaget till förordning ger en möjlighet till att gå in och undersöka när europeiska flygbolag utanför EU behandlas på ett sätt som minskar konkurrensen och praxis motverkar möjligheterna för oss att få goda flygförbindelser. man också vidta finansiella och andra operationella åtgärder. De andra handlar om riktlinjer för ägande och kontroll. av ett flygbolag ägas europeiskt om det ska etableras inom EU. inte att ändra på, men de här riktlinjerna ger ökade möjligheter att kontrollera att så verkligen är fallet och att man inte ska kunna kringgå dessa regler. De tredje gäller riktlinjer för offentligt tillhandahållande av public service, alltså att staten kan gå in och garantera förbindelser på vissa rutter som inte har så goda flygförbindelser och där det heller inte är kommersiellt attraktivt för flygbolag att etablera sig. Det finns väldigt strikta villkor för detta , men de tolkas lite olika och implementeras kanske på rätt sätt. finns det riktlinjer som klargör hur reglerna ska implementeras. De sista gäller störningar i flygtrafiken. Inte minst avser vi ofta flygledarstrejker som då leder till att många flighter ställs in – 200 000 flighter har ställts in . Det här handlar inte på något sätt om att minska möjligheten att strejka utan om att se till att störningarna blir så små som möjligt, med exempel på god praxis. Jag går från luftfarten snabbt över till vägtransporter. Här presenterade vi också ett paket . Bara för att nämna lite bakgrunden till det här paketet: Kommissionen har tio olika prioriteringar – 2019, och det här paketet kan man säga verkligen berör fyra av dem: dels rättvisa och fördjupad inre marknad, i det här fallet för vägtransporter, dels den sociala pelaren med bättre skydd för arbetstagare och ingen social dumpning, vilket framför allt gäller förarna och lastbilschaufförerna. Det handlar också om att vara ledande i kampen mot klimatförändringar – verkligen en konsekvens av våra vägtransporter – och digitalisering. kom vi alltså med ett antal förslag som försöker hantera dessa utmaningar. Under rubriken ”Konkurrenskraftig och rättvis rörlighet” tar vi upp ett antal ganska heta frågor. Det handlar om att det finns ett antal oklara regler och frågeställningar där medlemsländer tillämpar nuvarande regler lite olika. Det gäller postlådeföretag, utstationeringsdirektivet, vila för förarna och cabotage. Det här är ganska tekniskt komplicerat, men jag ska snabbt bara nämna vad vi föreslår. Vad gäller postlådeföretag ska detta inte vara acceptabelt, utan man måste också etablera sig där verksamheten bedrivs. Här krävs framför allt bättre samarbete mellan nationella myndigheter. Vad gäller utstationeringsdirektivet, alltså när arbetskraft är tillfälligt stationerad i ett annat medlemsland, säger vi att det utstationeringsdirektiv som håller på att förhandlas också ska gälla inom åkeribranschen men med viss anpassning. Vi säger att en förare ska anses vara utstationerad om han spenderar minst av en kalendermånad i ett annat medlemsland. Vad gäller vila och boende har vi förslag på viss ökad flexibilitet vid internationella transporter och vad gäller cabotage lite förenklade regler. Vad gäller nummer två här, rubriken ”och hållbar rörlighet”, tar vi upp frågan om vägavgifter. Här är det upp till varje medlemsland huruvida man vill införa system för vägavgifter eller inte. Men om man gör det föreslår vi att det ska vara likartade regler för olika fordonskategorier i de olika medlemsländerna. Så den tredje rubriken, ”Rörlighet över gränserna”. Det finns som sagt var olika system för vägtullar i olika medlemsländer, vilket kan göra det väldigt komplicerat när man ska köra genom flera länder. Då har vi ett förslag om att de här systemen ska kopplas ihop och göras kanske inte helt likartade men i alla fall förenliga med varandra så att det ska bli lättare för förarna. Det var mycket kort en översikt av våra två förslag. Ordföranden: Det var klart och precist! Vi går över till som är statssekreterare och ansvarig för de här frågorna i . , : Tack, fru ordförande, och tack även till utskottet för att ni har bjudit in till den här hearingen som är synnerligen angelägen och ett väldigt relevant topic. Jag ska kort bara prata lite grann om vilka erfarenheter vi har haft från de Låt mig börja med luftfarten. Som vi hörde presenterade kom- missionen en luftfartsstrategi i , vilken utgjorde en del av kommissionens luftfartspaket vars syfte är att förbättra konkurrenskraften hos EU:s luftfartssektorer. Strategin innehåller tre huvudprinciper: att utnyttja tillväxtmarknaderna bland annat genom bättre marknadstillträde och lika villkor, att hantera be- gränsningar av tillväxten i luften och på marken och att upprätthålla den stränga säkerhets- och skyddsnorm som vi har i EU. Låt mig reflektera över vilka erfarenheter vi har haft när det gäller framta- gandet av just . Detta föregicks, som det alltid gör, av ett of- fentligt samråd där svarade på ett antal frågor om förbättrad konkur- renskraft hos EU:s luftfartssektor. Jag kan också konstatera att vi från rege- ringens sida hade prioriterat mål vad vi ville med EU. också förstärka de sociala villkoren, och vi kan konstatera att kommissionen har lyssnat på detta eftersom det finns särskilda skrivningar om att förbättra den sociala dialogen, vilket är ett grundfundament i förhållande till att uppnå Vi har från regeringens sida dessutom lanserat en flygstrategi som presen- Även den tar såklart sikte på här, och där pekar vi på ett antal områden som kan bidra till att stärka den svenska konkur- renskraften inom flyget. Det handlar till exempel om att stärka som ett nav och storflygplats och inte minst om inrättande av . handlar också om att fortsätta verka för att arbeta med att en klausul om rättvis konkurrens tas in både i bilaterala luftfartsavtal och i avtal på EU- Dessutom är det också ett väldigt starkt fokus på att vi behöver en forsk- ningsstark och innovativ flygindustrination, vilket vi hoppas att vi är, och det vill vi fortsätta med. Vi är också från svensk sida väldigt pådrivande i olika internationella forum för sund konkurrens inom flygbranschen. Inte minst Transportstyrelsen, som vi också har här , deltar aktivt i relevanta arbetsgrupper inom och IASA samt under . förhandlas förslaget om en ny EU-förordning om att stärka kon- kurrensen inom flyget. Det handlar bland annat om att kunna ingripa mot dis- kriminering eller offentligt stöd från ett tredjeland som otillbörligen gynnar Inställningen bland medlemsstaterna är väldigt splitt- De lite mindre medlemsländerna är kritiska till delar av paketet eller kanske till och med hela paketet, och den kritiken gäller främst den påverkan förordningens tillämpning kan ha på medlemsstaternas bilaterala relationer. Från svensk sida stöder vi övergripande förslaget om att säkra sunda konkurrensvillkor inom luftfartsområdet och en god tillgänglighet, även om det kan finnas vissa synpunkter på detaljer i förslaget. Vi bevakar dessa förhandlingar väldigt noggrant. Då går jag över till mobilitetspaketet. Som vi hörde presenterade kommissionen detta , vilket var den första omgången av mobilitetspaketet. Det förväntas att kommissionen kommer att presentera ytterligare ett paket i en andra omgång, kanske till och med , och ett tredje och avslutande . Målet, som vi hörde från kommissionen, är alltså att åstadkomma en välfungerande vägtransportmarknad för de kommande tio åren. Detta är ett påverkansarbete som och regeringen har på olika sätt, där man såklart har fört en dialog med kommissionen, precis som alla andra medlemsländer gör. Kommissionen har varit väldigt noggrann med förankringsarbetet – till exempel arrangerade man ett seminarium där man försökte diskutera de olika positionerna från respektive medlemsländer, och vi har sett åtskilliga konsultationer från kommissionens sida. Vi kan konstatera att gick med i en vägallians, en road alliance, med åtta andra medlemsstater. Mötet i var på initiativ av fransmännen, och det fortsatte man med även nu efter att Macron har tillträtt. är också en av huvudaktörerna i denna road alliance. De inledande förhandlingarna i rådet behandlar frågan framför allt om tillträde till yrket och marknaden för godstransporter. Vi har också förhandlingar om sociala villkor kring kör- och vilotider samt färdskrivarna. På det generella planet är vi väldigt positiva, precis som kommissionen redogjorde för, till det här förslaget om åtgärder som försvårar för så kallade brevlådeföretag och att krav införs på att transportföretag har en fast etablering, det vill säga lokaler och personal, i den medlemsstat där företaget har sitt tillstånd för att utföra transporter. Regeringens övergripande syn är att det är angeläget med en väldigt väl fungerande inre marknad, och rätten att utföra cabotagetransporter, vilka kan bli aktuella i samband med internationella transporter, måste vara av tillfällig natur. Detta är väldigt, väldigt viktigt. Det är såklart väldigt viktigt att vi har rättvisa villkor för arbetstagarna. Då är det också positivt, så som förslaget är framlagt, att veckovilan inte ska få tillbringas i fordonet utan att den ska ske hemma eller i ett lämpligt boende som arbetsgivaren erbjuder. Det är dock inte helt optimalt att kommissionen lämnar ett förslag om att ordinarie veckovila kan komma att tas ut enbart var tredje gång mot dagens varannan. Där kan vi konstatera att det inte minst från svensk forsknings sida har visat sig att komprimerade scheman med många arbetsdagar till exempel för busschaufförer kan leda till en ökad trötthet och risk för olyckor. Det är en arbetsmiljöaspekt och inte minst en säkerhetsaspekt. Förhandlingarna pågår , och de kommer att intensifieras. sida följer vi dem väldigt noga och är väldigt aktiva. Vi kommer också, för att inte föregripa det, att ta upp detta vid nästa möte i trafikutskottet. Ordföranden: Då är det att belysa situationen i konkurrensen mellan olika Detta handlar ju delvis omkonkurrens mellan företag inomolika branscher, men ska man lösa klimatproblemen måste man verkligen också se över konkurrensytorna mellan olika transportslag. För att belysa detta har vi bjudit in en forskare, från VTI. , VTI: Jag ska ge en kort överblick, och jag börjar med persontrans- [bild] Linjen visar en tillväxt på . Vad gäller andelen för de olika trafikslagen har andelen vägtransporter, som framför allt är biltransporter, minskat något från till knappt , medan järnvägen har ökat andelen från till 10,3 pro- Sjöfarten och färjetrafiken var ganska , och flyget, som det ska handla mer om i detalj , har på ett ungefär behållit sin andel på en Det är alltså inrikesflyget. Det ser lite annorlunda ut på godstransportmarknaden. Här har vi en jäm- Vägtransporterna står för , och andelen har ökat på bekostnad av både järnväg och sjöfart. Detta strider emot målen i som ju handlar om att flytta över de långväga godstransporterna – – till sjöfart, järnväg och transporter på inre vattenvägar. Men det finns olika förutsättningar i olika seg- ment inom godstransportmarknaden. Det är en helt annan bild på de kortväga transporterna, och där är målsättningen att få miljövänligare lösningar för de transporter som framför allt går på väg. Det finns olika förutsättningar i olika segment, och jag tänkte visa ett ex- empel från ett pågående arbete som vi har. Det gäller rundvirkestransporter i , och där hade järnvägen en andel på . ökade kraftigt , och förklaringen var stormen . man förutsättningarna för järnvägsföretagen att bilda terminaler och bygga upp logistiksystem, och då ökade järnvägsandelen kraftigt, även sjöfartsande- Vad jag tycker är mycket intressant är att järnvägsandelen stannat på en ganska hög nivå även när volymerna gick ned. När man hade byggt upp ett fungerande system kunde alltså järnvägen behålla andelarna. Jag har här, och detta är en sista bild som visar tonkilometer, eller transportarbete utfört i , med utländska lastbilar. Trafikanalys, och man har sagt mig att den ska tas med en nypa salt vad gäller de exakta siffrorna. Men andelen utländska lastbilar ökar i när det gäl- ler utförande av transportarbete. De här siffrorna innehåller både import och export, och en liten del är cabotage. Att siffrorna är lite osäkra beror på att inte alla länder har varit lika duktiga på att svara på enkäterna alla år. Ordföranden: går över på vad vi gör för att kontrollera så att saker och ting fungerar som de ska. Vi börjar med Transportstyrelsen och . , Transportstyrelsen: God morgon allesammans! heter jag och är enhetschef på sjö- och luftfartsavdelning. Jag kommer att presentera delar av Transportstyrelsens arbete med marknadsövervakning, framför allt inom luftfart. Jag kommer också att redogöra för vilka frågor som vi arbetar med just . Av Transportstyrelsens instruktion framgår att myndigheten ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås och att verksamheten särskilt ska inriktas mot att bidra till ett internationellt konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem. Vidare framgår att myndigheten också ska svara för frågor om villkor om marknadstillträde och konkurrensvillkor samt villkor för resenärer och de som köper godstransporttjänster. Syftet med Transportstyrelsens marknadsövervakning är att verka för en väl fungerande och effektiv transportmarknad. Marknadsövervakningen har inte alltid en direkt påverkan på samma sätt som regler har, och därför syftar det ofta till att verka för att den här marknaden ska fungera på ett effektivt och väl fungerande sätt, i linje med det övergripande transportpolitiska målet. Jag vill också nämna att syftet inte direkt är att arbeta med att undanröja eller motverka hinder. Detta faller inom ramen för konkurrenslagstiftningen och det arbete som gör. Jag ska dock säga att vi har ett väldig väl utvecklat samarbete med inom våra ansvarsområden. Vad leder då det här till, väldigt kort? Internt leder det till att vi gör bättre beslutsunderlag i vår tillsyn och i vår tillståndsprövning. Detta bidrar till att vi har bredare och mer relevanta konsekvensanalyser i samband med vårt regelgivningsarbete, och det har också utvecklat vår förmåga att kunna avväga mellan de olika transportpolitiska målen när det uppstår målkonflikter, vilket det ofta gör. Externt leder det till att vi får en förbättrad förmåga att föra en relevant och kvalitativ dialog med våra branscher, med näringen, och ett större förtroende uppstår i och med att vi förstår förutsättningarna för de olika näringarna. Vi kan också bistå vår bidragsgivare – regeringen – som expertmyndighet i nya frågeställningar, något som jag kommer att återkomma till alldeles strax, bland annat när det gäller sociala villkor, drönare med mera. Något som är pågående just nu är flygbolag och nya affärsmodeller. Som en följd av att konkurrensen på flygmarknaden har hårdnat och flygbolagen ställs inför behovet av att ytterligare minska sina kostnader och anpassa sin verksamhet har det uppstått nya affärsmodeller med nya eller olika typer av anställningsformer samt olika sätt att organisera verksamheten. kan exempelvis ha sin hemvist i ett land medan majoriteten av verksamheten bedrivs utanför licensieringsstaten, som personalen anlitas via inhyr-