rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — och behörighetsregler, även driver utvecklings- och samarbetet avseende studie- och yrkesvägledningen på skolan. Bland annat professor vid menar att det finns en gräns för hur låg personaltätheten kan vara för studie- och yrkesvägledare utan att det samlade vägledningsuppdraget blir lidande eftersom vägledaren genom sin kompetens är viktig både för att driva det arbetet med den vida studie- och yrkesvägledning på skolan och även i det snäva vägledningsarbetet med de enskilda eleverna.257 Denna uppfattning delas av LR som pekar på att enskilda samtal tar tid och är betydelsefulla både för t.ex. nyanlända elever, som behöver särskilt mycket vägledning men även för elever utan särskilt uttalade behov.258 En undersökning som förbundet publicerade 2012 pekar bl.a. på att elever som gått på en grundskola med låg studie- och yrkesvägledartäthet löpte 20 procents högre risk att göra studieavbrott i gymnasieskolan än andra.259 Omfattande internationell forskning visar vidare att ett relationellt förhållningssätt till eleverna – vilket innebär att eleverna känner sig sedda av skolans personal – är mycket betydelsefullt för många elever och deras möjligheter att klara av sin utbildning.260 Detta är särskilt betydelsefullt för elever som på olika sätt har skolmisslyckanden bakom sig eller möter svårigheter i sin skolsituation.261 När det gäller studie- och yrkesvägledningen menar forskaren fil. att det relationella förhållningssättet innebär att elever för att lyckas i skolan kan behöva en löpande och tät personlig kontakt med en studie- och yrkesvägledare som stöder eleven i hans eller hennes mer långsiktiga karriärmål samt med en som följer upp elevens studiemässiga utveckling i förhållande till utbildningens mål.263 257Uppgift från professor . 259Studien omfattade åren 1994–2011 och andelen elever som hade gått på skolor som LR bedömde ha låg studie- och yrkesvägledartäthet varierade mellan åren. Risken ökade till 2009. Störst var risken för flickor som 2009 löpte en förhöjd risk för studieavbrott om . God tillgång till studie- och yrkesvägledare fick emellertid även oanade konsekvenser. LR:s undersökning visade att elever som gått på en grundskola med hög studie- och yrkesvägledartäthet hade 8–högre benägenhet att byta program i gymnasieskolan. Störst effekt tycks den höga studie- och yrkesvägledartätheten ha för pojkar som generellt hade ca 12 procents högre benägenhet att byta program. : Effekter av vägledning. 260För en översiktlig beskrivning av forskningen, se : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 261Gymnasieutredningen: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 262Fil är tidigare forskningsansvarig vid största projekt som arbetat med att förhindra studieavbrott och som delvis finansierats med medel från . 263Uppgift från Fil. Se även Europeiska kommissionen: School Education Gateway, Toolkit for Schools och National Dropout Prevention Center/Network and Communities In Schools, Inc. : Dropout Risk Factors and Exemplary Programs: A Technical Report. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET 5.3 Organiseringen av studie- och yrkesvägledningen Sättet på vilket skolhuvudmän väljer att organisera studie- och yrkesvägledningen varierar. Tre huvudsakliga sätt att organisera vägledningen Inom ramen för den här uppföljningen har det framkommit att det går att urskilja tre huvudsakliga sätt som huvudmännen väljer att organisera studie- och yrkesvägledarnas arbete på för att tillgodose skollagens krav på elevernas tillgång till personal som kan tillgodose deras behov av vägledning: •Vägledaren är anställd på en eller flera skolor med skolans/skolornas rektor/rektorer som chef/chefer.264 •Huvudmannen samlar alla vägledare i en gemensam organisation med en egen chef, s.k. samlad eller central vägledning.265 •Huvudmannen eller skolan anlitar en studie- och yrkesvägledare som konsult, ofta från ett bemanningsföretag. av rektorerna som besvarade den enkät som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen uppgav att studie- och yrkesvägledaren var anställd på skolan med rektorn som chef. Detta innebar att nästan fyra av tio vägledare var anställda med rektor som närmsta chef, vilket gjorde organisationsformen till den vanligast förekommande. av rektorerna svarade att huvudmannen hade samlat vägledarna centralt och att de anlitade studie- och yrkesvägledare via bemanningsföretag vid behov. av rektorerna uppgav att studie- och yrkesvägledaren hade en annan anställningsform eller anlitades på något annat sätt. av rektorerna svarade att de saknade studie- och yrkesvägledare helt på skolan och detta gällde främst grundskolor med endast årskurs 1–6.266 För- och nackdelar med olika organisationsmodeller Det finns såväl försom nackdelar med att organisera studie- och yrkesvägledarnas arbete på de olika sätt som beskrivs ovan. För- och nackdelar med att vägledare arbetar med rektor som närmaste chef Fördelen med att vägledarna arbetar på en eller flera skolor med rektorn som närmaste chef är att rektors styrning av studie- och yrkesvägledningen har förutsättningar att bli tydlig. Studie- och yrkesvägledaren kan lättare ingå i pla- 264SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 2013 samt uppgifter från . 265SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 2013 samt uppgifter från . 266Bilaga 1 och 2. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET neringen av verksamheten på den enskilda skolan, vilket är viktigt för att uppsatta mål för skolans samlade vägledningsarbete ska kunna nås. pekar på de risker som finns för vägledare som arbetar lokalt utan en central organisation då de riskerar att bli ensamma med sitt uppdrag och saknar möjlighet till professionellt utbyte med andra vägledare i tillräcklig omfattning. Verksamheten riskerar även att bli sårbar om det inte är flera personer som har ett utpekat ansvar för vägledningen.267 För- och nackdelar med att vägledare arbetar i en central organisation Principen för den samlade vägledningen är att vägledarnas arbete är centralt samordnat under en gemensam vägledningschef hos huvudmannen. Det finns dock olika varianter av samlad vägledning. Variationer finns t.ex. när det gäller vilken nämnd frågan sorterar under (gäller för kommunala huvudmän), vilka skolformer som berörs och hur resurserna fördelas. Hos vissa kommunala huvudmän har t.ex. alla vägledare en gemensam arbetsplats på en av kommunens skolor, men enligt en undersökning som SKL genomfört är det vanliga att vägledarna i kommuner med samlad vägledning har sina huvudsakliga arbetsplatser ute på olika skolor. Det förekommer även kommuner som tillämpar en organiseringsmodell där en central och lokal organisation kombineras. Det kan t.ex. innebära att vägledarna är anställda på enskilda skolor i kommunen men att de arbetar tillsammans utifrån en sammanhållen arbetsplan och har avsatt tid för gemensam planering och kompetensutveckling.268 En fördel med en samlad vägledning är att det professionella utbytet kring vägledningsfrågan stärks genom att fler studie- och yrkesvägledare arbetar tillsammans. Dessutom kan sårbarheten i arbetet med vägledning minska när det finns en möjlighet att ersätta kollegor vid t.ex. sjukdom. Skälen bakom beslutet att ha en samlad vägledning kan enligt SKL också vara att renodla vägledarnas arbetsuppgifter och på så vis stärka professionens arbete, skapa bättre förutsättningar för likvärdig tillgång till vägledning för eleverna på huvudmannens skolor och att förbättra samordningen mellan skolformerna. Renodlingen av arbetsuppgifter innebär bl.a. att de administrativa uppgifter som tidigare legat på vägledarna ofta lyfts bort. Vägledarna får därigenom möjlighet att bli mer specialiserade och inriktade på vägledningsuppdraget. Enligt SKL går en högre grad av specialisering emellertid att uppnå även utan att organisera vägledningen centralt.269 Den huvudsakliga risken med att huvudmannen har en samlad vägledning i stället för att varje vägledare arbetar med rektorn som chef är att styrningen av vägledningen kan bli otydlig. Bland annat Skolinspektionen konstaterar att 268SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 269SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET styrningen av verksamheten kan vara särskilt problematisk om studie- och yr- kesvägledaren inte är anställd på den enskilda skolenheten.270 Vägledaren ska i en sådan situation vara lyhörd mot vägledningschefen och rektorn som har det formella ansvaret för verksamheten. Skolans rektor är med i det dagliga arbetet på ett sätt som chefen för en samlad vägledning inte alltid har möjlighet att vara. I Skolinspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yr- kesvägledning i konstaterades emellertid att det fanns problem med ansvarsfördelningen både i de fall studie- och yrkesvägledarna var anställda på skolorna direkt under rektorn och där vägledarna fanns sam- lade centralt hos huvudmannen.271 En annan risk som brukar förknippas med samlad central vägledning hos huvudmannen är att studie- och yrkesvägledarna kan hamna utanför den ordi- narie verksamheten på skolan när hon eller han tillhör en annan organisation än sina kollegor och att det kan finnas en risk att närheten till och kontakten med eleverna försämras. Denna risk finns dock även då vägledaren är anställd direkt under rektorn om studie- och yrkesvägledaren endast tjänstgör i begrän- sad omfattning på skolan och delar sin tid mellan olika skolor. en samlad vägledning inte behöver medföra att studie- och yrkesvägledarnas kontakt med eleverna på de enskilda skolorna försämras utan att den tvärtom I flera kommuner som ingår i SKL:s undersökning av studie- och yrkesvägledningen 2013 och som samlat vägledarna centralt har vägled- ningstjänsterna renodlats och vägledarna kan helt fokusera på vägledning. dessa huvudmän finns vägledarna i högre utsträckning tillgängliga för ele- verna, menar SKL.272 Vägledare som arbetar på konsultbasis På skolor där vägledare tas in som konsulter vid behov finns enligt en risk för att arbetet med studie- och yrkesvägledningen inte blir långsik- tigt.273 I dessa fall anlitas vägledaren ofta då eleverna t.ex. ska göra sina gymnasieval. kombineras detta sätt att organisera vägled- ningen med att lärare har ett särskilt ansvar för studie- och yrkesvägledningen som en del av sin tjänst. På en del skolor som saknar anställd vägledare (på hel- eller deltid) har dock lärare arbetstid avsatt för arbetet med väglednings- uppdraget i syfte att driva den vida vägledningen i undervisningen.274 270Uppgift från Skolinspektionen. 271Skolinspektionen: i . 272SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 274Uppgift från Kunskapsskolan. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Huvudmannen ansvarar för att eleverna får tillgång till tillräcklig vägledning oavsett organisationsform Sammanfattningsvis kan man konstatera att huvudmännens och skolornas sätt att organisera studie- och yrkesvägledningen och sättet som vägledare anställs eller anlitas varierar. Det saknas undersökningar som pekar mot att någon organisationsmodell skulle vara bättre än de andra modellerna. Oavsett hur verksamheten organiseras har huvudmannen och rektorn alltid ett ansvar för att eleverna får den studie- och yrkesvägledning som de har rätt till.275 5.4Studie- och yrkesvägledarnas arbete alltmer komplext Utöver frågor om organisation och personaltäthet är givetvis innehållet i studie- och yrkesvägledarnas arbete betydelsefullt för att få en rättvisande bild av vägledarnas förutsättningar att utföra sitt arbete. Som ett resultat av politiska reformer och utvecklingen av utbudet av utbildningar och arbetsmarknaden har arbetet som studie- och yrkesvägledare blivit betydligt mer komplext . Dagens studie- och yrkesvägledare måste ha kunskap om långt fler yrken, utbildningsvägar, behörighetsregler och antagningsformer än vad som var fallet för några decennier sedan. Det stora antalet nyanlända elever och elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program ställer också stora och delvis nya krav på vägledarna och deras förmåga att möta dessa elevers behov av vägledning. Högre krav på vägledarnas kunskaper och förmåga att möta elever med större behov av vägledning Förändringarna av utbildningsvägar och av arbetsmarknaden ställer stora krav på att vägledarna löpande håller sig uppdaterade om gällande bestämmelser, och behovet av återkommande kompetensutveckling är därför stort. Forskning visar att ökningen av utbildningsutbudet och även införandet av frisökning 2008276, som innebär att elever kan söka gymnasieutbildningar över hela landet i mån av plats, har ökat arbetsbördan för studie- och yrkesvägledarna.277 Även arbetet med nyanlända elever kräver mer kunskap och ny kompetens för att kunna möta elevgruppens behov. Många studie- och yrkesvägledare som arbetar med nyanlända elever och som lämnat uppgifter till den här upp- 275Enligt läroplanen för gymnasieskolan har rektorn inom givna ramar ett särskilt ansvar för att studie- och yrkesvägledning organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrken (se läroplanens avsnitt 2.6). Se även Skolinspektionen: i . 2006/07:71, bet. 2006/07:UbU15, rskr. 2006/07:163. 277Lundahl, : Vägledning på gymnasiemarknaden. Kapitel i Karriärvägledning – En forskningsöversikt, , (red.). 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET följningen uppger att deras arbete förändrats på ett på- tagligt sätt då antalet nyanlända elever har ökat. De nyanlända eleverna har ofta mycket stora behov av vägledning. De resurser som vissa huvudmän skju- tit till räcker ofta inte för att kompensera för den ökade arbetsbörda som väg- ledningen av de nyanlända eleverna medför, menar de aktuella vägledarna278 (se vidare kap. 6 om nyanlända elevers behov av vägledning). kräftas i en enkät från () där flera studie- och yrkes- vägledare uppger att behovet av kompetensutveckling är stort. en större kunskap och förståelse att från nyanländas perspektiv observera, ana- lysera och kritiskt reflektera över vägledningssamtalen, men det handlar också om kunskap om migration och nyanlända elevers rättigheter.279 För en beskriv- ning av resursfördelningen till studie- och yrkesvägledningen, se kapitel 4. För att klara det alltmer komplexa arbetet som studie- och yrkesvägledare krävs både praktisk och formell kompetens. tetsgranskning tog emellertid flera av de huvudmän som ingick i undersökningen inte ansvar för att den personal som arbetade med studie- och yrkesvägledningen hade tillräcklig kompetens för uppdraget. framkom t.ex. att de personer som arbetade som studie- och yrkesvägledare på nio av de granskade skolorna saknade utbildning för sådan verksamhet. av dessa anställda hade heller fått någon kompetensutveckling för att kunna Många vägledare har en pressad arbetssituation Uppgifter från yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare till den här uppföljningen pekar på bristen på styrning av vägledningen och bristen på tid för uppdraget. Studie- och yrkesvägledarnas ofta pressade arbetssituation kan få konsekvenser för både den snäva vägledningen (t.ex. vägledningssamtal med enskilda elever) och den vida vägledningen (t.ex. stöd till lärare för att integrera vägledning i undervisningen).281 Vägledare beskriver en pressad arbetssituation som inte medger ett mer långsiktigt arbete och att ge stöd till lärarna i deras arbete med att integrera vägledningen i undervisningen. I stället måste studie- och yrkesvägledarna prioritera enskilda samtal med elever inför gymnasievalet. Tid krävs för att arbeta med de elever som inte själva är motiverade att söka sig till vägledningen eller förstår sitt eget behov av vägledning förrän valet är gjort. En del ungdomar dyker heller inte upp till avtalade enskilda vägledningssamtal. Även om vägledarna ofta i dessa fall försöker söka upp 278 Uppgifter som framkommit under den utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända som anordnades vid vid på uppdrag av 170315–180316 samt från nationella referensgrupp för studie- och yrkesvägledare. 279 : Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. 280 Skolinspektionen: i . 281 Uppgifter som framkommit i samtal med referensgrupp för studie- och yrkesvägledare. Jfr Skolinspektionen: i . 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET eleven lyckas detta . Eftersom många vägledare dessutom ansvarar för många elever och ofta arbeta med små tidsmarginaler är det svårt att erbjuda nya tillfällen för samtal.282 Av en intervjustudie framgår att det fanns en diskrepans mellan studie- och yrkesvägledarnas ambitionsnivå och formella ansvar å ena sidan och deras upplevda möjligheter att faktiskt kunna genomföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt å den andra. De allt högre förväntningar som finns på studie- och yrkesvägledarna hade inte materialiserats i form av tid, nationella riktlinjer, arbetsbeskrivningar eller stöd på nivå, enligt undersökningen.283 Vad ägnar studie- och yrkesvägledarna sin arbetstid åt? Studie- och yrkesvägledarnas praktiska arbetssituation är ofta diversifierad och består av många olika uppgifter som ska utföras. Av utskottets enkät till rektorer framgår att studie- och yrkesvägledare som var anställda på skolan med rektorn som chef i större utsträckning fördelade sin arbetstid på flera arbetsområden än studie- och yrkesvägledare som var samlade centralt hos huvudmannen eller anlitades vid behov via bemanningsföretag. Den största skillnaden mellan vägledare med olika anställningsform gällde arbetet med elevhälsa och/eller elevsociala frågor. Två av tre studie- och yrkesvägledare som var anställda på skolan med rektorn som chef ägnade sin arbetstid åt elevhälsa och/eller elevsociala frågor jämfört medan drygt en av tre studie- och yrkesvägledare som arbetade i en central organisation hos huvudmannen. Bland studie- och yrkesvägledare som anlitades vid behov var motsvarande andel 14 procent.284 Det förelåg även skillnader i studie- och yrkesvägledarnas arbetsuppgifter beroende på andelen nyinvandrade elever. Av rektorer för skolenheter där av eleverna var nyinvandrade uppgav att studie- och yrkesvägledarna ägnade arbetstiden åt elevhälsa och/eller elevsociala frågor jämfört av rektorerna för skolenheter där av eleverna var nyinvandrade. Administration av prao var också ett område som studie- och yrkesvägledarna i högre utsträckning ägnade sin arbetstid åt på skolenheter med större andel nyinvandrade elever. Sammanfattningsvis innebar detta att studie- och yrkesvägledarna i betydligt högre omfattning ägnade sin arbetstid åt elevhälsa och/eller elevsociala frågor samt administration av prao på skolor med många nyinvandrade elever än på andra skolor.285 282I LR:s enkätundersökning till studie- och yrkesvägledare 2017 uppgav av studie- och yrkesvägledarna i att alla elever kallades till minst ett personligt vägledningssamtal. När samtalet äger rum framgår dock inte, även om tidigare studier visat att eleverna först i årskurs nio ges möjlighet till vägledningssamtal. 283Panican, : Rådgivare, vägledare och mäklare – om roll och betydelse för gymnasievalet. 284I analysen har ingen hänsyn tagits till tjänstgöringsgrad och en del av skillnaderna kan därför bero på det. 285Bilaga 1 och 2. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Enligt en enkät från () till studie- och yrkesvägle- dare 2017 ägnade vägledarna i en stor del, , av sin ar- betstid åt snäv vägledning, t.ex. i form av enskilda samtal med eleverna. gymnasieskolan var motsvarande andel . vägledarna i gymnasieskolan skötte enligt LR även administration och kring- uppgifter som i flera fall inte på ett tydligt sätt kunde kopplas till studie- och Men det förefaller också som att studie- och yrkes- vägledarna i gymnasieskolan i högre utsträckning än vägledare i arbetade med studie- och yrkesvägledning i vid bemärkelse, enligt LR.286 Liksom de vägledare som besvarade den aktuella enkäten från LR bedömde de rektorer som besvarade enkäten som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen att studie- och yrkesvägledarna främst ägnade sin ar- betstid åt vägledningssamtal och informationsmöten med elever och föräldrar. Omfattningen av detta arbete skilde sig åt mellan skolformerna då strukturen på vägledarnas arbete varierade beroende på vilken skolform de arbetade i. Enligt nästan alla rektorer för gymnasieskolor och rektorer för grundskolor där årskurs 7–9 ingick arbetade vägledarna med vägledningssamtal med elever an- tingen enskilt eller i grupp. I grundskolor som endast bedrev undervisning i årskurs 1–6 var det dock endast ca hälften av studie- och yrkesvägledarna som arbetade med vägledningssamtal. Av svaren framgår även att mer än hälften av rektorerna för grundskolor som endast hade årskurs 1–6 svarar att de saknar Resultaten av en annan enkätundersökning illustrerar vidare stu- die- och yrkesvägledarnas arbetssituation och hur arbetet ofta omfattar många I de enkätsvar där vägledarna kunde ange flera olika svar på frågan om vilka arbetsuppgifter som ingick i tjänsten uppgav288 av de svarande att individuell vägledning och gruppvägledning ingick i tjäns- ten, och nästan lika många, , arbetade med information om utbild- ningssystemet och utbildningsvägar. uppgav att de samverkade med andra vägledare och med lärare och att de samverkade med arbetslivet på olika sätt. uppgav att elevhälsa ingick i tjänsten som studie- och yrkesvägledare och att de arbetade med administration kring intagning, antagning och omval.289 arbetade med utbildning och stöttning av skolans lärare och av övrig personal. Knappt hälften av väg- ledarna, , arbetade enligt enkätsvaren med nyanlända elever. cent uppgav att de arbetade med prao () eller apl (arbetsförlagt lärande i gymnasieskolan). deltog i marknadsföringen av skolan 286 : Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. 287 Bilaga 1 och 2. 288 Syv-barometern vänder sig till studie- och yrkesvägledare i , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Eftersom en förhållandevis liten andel av de sva- rande, , arbetade på komvux görs här bedömningen att resultaten av enkäten är relevanta att redovisa i denna uppföljning eftersom av de svarande arbetar i de skolformer som är av intresse här. 289 Både vägledare i och gymnasieskolan arbetar även ofta med att hjälpa elever som valt fel gymnasieutbildning och vill göra omval. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET och arbetade med schemalagda lektioner. För de studie- och yrkesvägledare som arbetade på högstadieskolor där det förekom prao uppgav av de som svarade på den aktuella enkäten att det var deras ansvar att arbeta med de praktiska frågorna kring praon, som anskaffandet av praoplatser och kontakten med företag samt uppföljning.290 I kapitel 3 redogörs för den praxis för studie- och yrkesvägledningens opartiskhet som förmedlas i bl.a. intresseorganisationen etiska riktlinjer och i allmänna råd för studie och yrkesvägledning. Eleven behöver kunna lita på att vägledningsinformationen inte styrs av olika särintressen, t.ex. att en föreslagen utbildning har organisatoriska kopplingar till den skola eleven går i eller till företag och organisationer som skolan samarbetar med.291 Vägledningen ska bygga på vetenskaplig teori och metod.