rfr · H50WRFR11 · 2018-01-01 00:00:00 — (C): När det gäller legitimitetsgapet för befolkningen i förhållande till vanliga politiker jämförs utrikes födda som en grupp. Men är det inte så att vissa av de utrikes födda kan känna större samhörighet med att representeras av någon som är född i ett annat land än att representeras av någon som är född i ? I gruppen utrikes födda finns det väldigt stora skillnader. Jag misstänker att gapet delvis förklaras av det. Den som är född i tycker kanske att det mer naturligt att vara företrädd av någon som är född i än av någon som är född i . Den typen kan sannolikt vara en rimlig förklaring. Men det är svårt när man går för djupt. När det gäller personröstning och att det är vanligare bland utrikes födda uppfattar jag det så att det finns ganska många grupper av invandrare som har en god sammanhållning där man mer eller mindre bestämmer sig för att se till att någon väljs in i fullmäktige. Då personröstar man på det sättet. Jag uppfattar att det är en ganska vanlig förklaring till att det där finns en stor andel personröstning. Invandrargrupper bestämmer sig för att personrösta på det sättet. Är det inte en rimlig förklaring? , : Personröstning är inte undersökt här. Någon av er andra kanske vet om det finns några sådana undersökningar. När det gäller den första frågan om representation behöver antagandet inte vara så att en person från en viss plats ska representera den personen från den platsen. Vi tänker oss att åsiktsbildningen i en demokrati handlar om ställningstaganden i olika politiska frågor och om politiska ideologier och sådant. Däremot finns det ett intresse för social representation som en dimension när man pratar om kvinnor och män, sociala grupper, klasser och så vidare. Detta är också en dimension av det. (V): Jag har en fråga angående möjligheten att nå toppen i kommunpolitiken och glastaket kopplat till partisympatier. Har ni tittat på det? När man ser på hur folk har röstat kan man konstatera att utrikes födda STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN röstar mer på vissa partier. Det är alltså en övervikt åt vänsterhållet. terpartiet har inte så många KSO generellt. Hur påverkas det av om det finns en tendens att lägga fler röster på partier som inte når de positionerna? tittat på hur det hänger ihop? , : Jo, vi har delat upp det i höger- och vänsterblocket, men det är svårt att dela upp det i partier. Vi vet inte hur stor andel av väljarna det handlar om. har vi inte haft tillgång till just de Inom vänsterblocket är det fler utrikes födda som kommer in på lägre po- sitioner än inom högerblocket. Givet att du kommer in är nackdelen för att nå toppen lika stor inom de två blocken. Det går inte att säga att det ena eller andra blocket är bättre på att befordra utrikes födda till inflytelserika positioner givet att man blir invald. När det gäller personröster är det intressant att se att utrikes födda kom- munfullmäktigeledamöter själva i enkäter säger att de i större utsträckning är aktiva representanter för utrikes födda i befolkningen. Det gäller särskilt folk som kommer utanför . De säger att de är personer som representerar flyktingars intressen och utrikes föddas organisationer. Vi ser också i data att utrikes födda politiker får mycket fler personröster för given listranking. Det gäller särskilt de som kommer från länder utanför En anledning till att utrikes födda röstar på utrikes födda politiker är att de tycker att de får någonting tillbaka i termer av representation. kan vara att utrikes födda politiker står relativt långt ned på listan. födda grupper blir då missnöjda och vill rösta fram de utrikes födda politikerna till mer inflytande. (L): Tack så mycket för den här dragningen. Jag tycker att detta är oerhört viktigt. Det är alldeles för få tillfällen som forskningen och politiken möts för diskussioner. Annars är det väldigt lätt att vi hemfaller åt anekdotiska berättelser som utformar politiken, vilket inte är rätt. Vad jag vet är vi fyra personer runt det här bordet som har krossat glastaket. Det är naturligtvis jätteviktigt att just vi finns här, men det är också viktigt med många olika erfarenheter i den här församlingen som man kan bidra med. har ju olika erfarenheter allihop. Därmed inte sagt att jag skulle representera just gruppen finlandssvenskar, skåningar, trebarnsföräldrar och så vidare. fall är det en väldigt liten målgrupp som jag hade representerat. Men det är just de här mötena som är viktiga. Många frågor har redan blivit besvarade, men jag fastnade vid andelen som röstade i riksdagsvalet och andelen som röstade i kommunvalet och att skill- naden är så stor. När man kommer till från ett annat land är man mer benägen att rösta i riksdagsvalet än i kommunvalet trots att man får rösta i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN kommunvalen tidigare än i riksdagsvalet. Har jag missuppfattat det eller har ni tittat på orsakerna bakom detta? , : Man måste tänka på att valen sker . Man röstar alltså i kommunvalet och riksdagsvalet. Men för dem som bara får rösta i kommunvalet är det klart att om valdagarna hade varit separerade hade det kanske varit väldigt lågt deltagande. , : I redogörelsen var uppdelningen olika beroende på födelseland med svenskt medborgarskap och när det gäller kommunval medborgarskapsland. Skillnaderna beror i väsentlig grad på att utländska medborgare under vissa förutsättningar har rösträtt i kommunvalen. Men annars håller jag med om det som säger. Rikspolitiken har för kommunpolitiken något slags betydelse av att sätta dagordning, ta upp frågor och så vidare. Har man rösträtt bara i kommunval och landstingsval är inte de frågorna uppe så mycket i media. Därmed kanske intresset blir ganska litet. Man tänker kanske att det mesta bestäms av staten även om det inte är så. (L): Har man tittat på Europaparlamentsvalen? , : har jag inte de siffrorna i huvudet, men som jag kommer ihåg är det inte några stora skillnader. Valdeltagandet är ju lägre generellt, men jag får nog passa på den frågan och se efter i boken. Skånberg (KD): Tack för goda, intressanta och givande dragningar! Ti- den medger bara två frågor. Jag ställer den ena till och den andra till . , skulle du kunna ge lite av bakgrunden till statistiken över val av partier i riksdagsval? När jag läser den ser jag att allianspartierna ligger 4–lägre medan V och S ligger högre om man är född i jämfört med om man är född i ett annat land. Är detta stabilt? Man skulle ju kunna tänka sig att det är en skillnad när man kommer hit, är resurssvag, flytt och lämnat allting och blir beroende av bidrag. När man väl kommer i arbete synes empirin visa att det inte är självklart att man behåller de preferenserna. När man har varit här och fått ett arbete kan preferenserna förskjutas rejält. Finns det också uppgifter om vilka politiska preferenser som man hade i hemlandet? Följer dessa preferenser med hit till ? Jag vill fråga följande. Finns det någon skillnad mellan första och andra generationen som visar att det handlar om att man har lärt sig STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN svenska språket och tagit del av den svenska kulturen? delse för att man lättare kommer in i det svenska samhället? väl utifrån om man kan kommunicera och representera. Jag gör en jämförelse med svenskar som hamnar i till exempel eller Är det inte tämligen otroligt att de skulle bli motsvarande kommunal- råd i , i stadsdelarna där eller i ? Är det inte ganska givet att det är på det viset, att första generationen har svårt att integreras till den grad att de kan representera och kommunicera? , : Siffrorna här visar , så det finns en Men om det gäller en person som 2006 röstar åt vänster och som kommer att göra det är inte undersökt här. Jag vet inte om det finns sådana undersökningar. Det är inte heller undersökt här om det finns någon korrelation mellan politiska preferenser sett till varifrån man kommer och situationen i . Det material som finns här har inte inkluderat sådana frågor. göra en annan typ av undersökning. , : Det här är en svår fråga. jämför inrikes och utrikes födda i befolkningen är utbildningsfördelningen väl- Jag tror inte att utbildningsfördelningen i stort kan ha så stor be- Det är klart att den utbildning som man har fått i jämfört med utländsk utbildning kan vara en anledning till att det skiljer sig mellan första och andra generationens invandrare. Är det rimligt att personer snabbt kan få en ledande position i kommunpo- Nej, kanske inte för dem som har varit här än , men när vi tittar på personer som har varit i och haft gott om tid att sätta sig in i institutioner och språk finns det ändå ett väldigt stort glastak för den gruppen. (S): Tack för intressanta dragningar om sådant som några av oss känner igen och varit med om. Jag har själv varit nämndordförande, så det var intressant att höra. Min fråga berör det som lyfte fram, att det är en större andel utrikes födda som personröstar. Jag undrar om det finns något att säga kring det som tog upp i sin presentation om tilliten till institutioner, tilliten till att listorna motsvarar det som man önskar att få ut av valen, eller om tilliten till institutionerna – majoritetssamhället – är ett uttryck för att man i större utsträckning personröstar vid sidan av det som angav STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN (M): Jag har också en tillitsfråga. Man kommer ofta från länder där man inte litar på staten, utan man litar på klanen. Sedan kommer man hit och har en stor tillit till staten. Ju asylprocessen tar, desto mer går tilliten till staten ned. Det finns då en ökad risk för att man återgår att lita mer på klanen. Har ni sett någonting sådant i tillitsfrågorna? (SD): Tack för intressanta föredragningar. Jag har också en fråga på liknande tema när det handlar om den mellanmänskliga tilliten, alltså tilliten mellan människor. Jag undrar om det har forskats eller undersökts vad som händer med tilliten när det kommer nya människor till ett område, exempelvis när det kommer stora befolkningsgrupper ? Vad händer med den mellanmänskliga tilliten? Hur påverkas den? Finns det någon skillnad på tilliten mellan svenskar och svenskar, mellan invandrare och svenskar eller mellan invandrare och invandrare? Skiljer den sig åt? , : Som jag tolkade det var det två frågor som var mer riktade till mig. Det var en fråga om klaner och en fråga om vad som händer när man kommer till ett nytt område. Jag börjar med klanfrågan. Först ska jag prata om asylsökande och sedan om ett annat projekt som vi har. När det gäller asylsökande, vem är den andra som asylsökande tänker och litar på? Vi har också frågat i vilken utsträckning som man litar på traditionella svenskar. Sedan har vi frågat i vilken utsträckning som man litar på personer från sitt eget land. Slutligen har vi frågat om den mellanmänskliga tilliten generellt. Kvantitativt kan vi göra en korrelationsanalys för att se vem som man tänker på när man tänker på den andra. Först och främst tänker man på svenskar. Man tänker kanske inte så mycket på människor i hemlandet. Det korrelerar också med den breda frågan, men det korrelerar mest med svenskar. Det verkar som att referensgruppen blir lite annorlunda när man kommer till . Vi håller på med ett projekt just . Vi har fått pengar från bland annat Forte för att göra jämförande undersökningar i särskilt utsatta områden i . Då har vi ett pilotprojekt i en del av i som heter . Vi har rekryterat som har arbetat mycket där. Då tillämpar vi ungefär samma metod där vi försöker att rekrytera och få med folk i en panel, och sedan följer vi dem . Då kommer vi att kunna titta mera på frågorna om klaner och sådant. Dessa frågor kommer in där, men de ligger så att säga i röret. Vad händer om man kommer till ett nytt område? Säkert många av er känner till den gamla kontakthypotesen. Träffar man en person som man upplever som annorlunda ökas förtroendet och tilliten till den andre. Kontakthypotesen har studerats inom psykologin . Ju mer man lär känna en person som är annorlunda, desto mer litar man på honom eller henne. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN I pratar om man 12-procentsregeln. I det här fallet gällde det svarta eller andra invandrare. När de flyttar in i områden, då flyttar de vita ut. har ju hört talas om white flight och sådant. Det finns lite olika idéer om vad som händer vid det mötet. hypotesen har ett extremt robust stöd. Men det finns kanske en risk att de som inte är med inte alls vill träffas. Har man tydliga och starka åsikter försöker man ju behålla dem. Om man är väldigt skeptisk till invandring då kanske man inte ens vill ta i situationen. Men spekulerar jag givetvis. , : Även om det är intressant är det inte någon- ting som undersöks här. Vad jag vet är det inte heller direkt undersökt hur detta Vice ordföranden: Jag är också statsvetare i grunden. Jag tycker att det har varit kolossalt intressant och innovativt att höra om ert arbete, och det märks att alla kollegor tycker det. Jag hade en fråga, men har vi inte tid med det. Men är det ändå inte på det sättet att det är första generationen som är den problematiska? systemet tycks vara väldigt kraftfullt för att integrera andra generationen. kan vi som politiker tänka på när vi arbetar med invandring och integration. Det vore en fråga, men vi har inte tid med det. Ordföranden: till , , och givetvis till ledamöterna i för . till er som har lyssnat via webb-tv. Det här är frågor som vi kommer att behöva Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen