rfr · H50WRFR13 · 2018-01-01 00:00:00 — Klimatklivet förlängs och förstärktes med 2018, 1,3 mil- jarder kronor 2019 och 2020. Det är möjligt att ansöka om bidrag till tankställen för förny- bara drivmedel. Dessa beviljas av . Visst investeringsstöd till drivmedelsstationer kan även sökas via Landsbygdsprogrammet i syfte att be- hålla och utveckla den lokala servicen. Stödet administreras av Jordbruks- verket. fattade 2017 beslut om ett ladda-hemma-stöd på 2018–2020.88 Stödet är en del av Klimatklivet. Stödet ska gå till privatpersoner som väljer att installera laddning för elbil eller hybridbil hemma, vid sitt hus eller sin stuga. Det nya ladda-hemma-stödet trädde i kraft men gäller för laddare som installerats fr.o.m. årsskiftet 2017/2018. Med stödet kan privatpersoner få bidrag för upp till hälften av kostnaden för själva laddpunkten och indragningen av el. Man kan som mest få per fastighet. ges stöd till biogasanläggningar som fördelas av Jordbruks- verket.89 Lantbrukare och andra företagare på landsbygden kan söka stöd från Landsbygdsprogrammet för investeringar i produktion eller uppgradering av biogas eller i rötresthantering.90 Stöd för produktion av bio- gas ges också inom ramen för den s.k. metanreduceringsersättningen, som förlängs till att även omfatta 2020. Stödet går till lantbruk som samlar in gödsel för att tillverka biogas.91 stöd till produktion, distribution och användning av biogas, den s.k. biogasutlysningen, avvecklades 2016. Totalt har delats ut . Ungefär hälften av projekten som fått medel har 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 105. 87Naturvårdsverkets webbplats (b). Se även bet. 2016/17:TU12, s. 13. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 105. 89Trafikanalys (2016a), s. 14. 90Energimyndigheten (), s. 43. 2017/18:1, s. 106. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN Några orsaker har varit omogen teknik, långdragna tillståndsansök- ningar, bristande efterfrågan på fordonsgas, dyrare substrat och samordnings- problem med andra biogasstöd, t.ex. Klimatklivet eller Landsbygdsprogram- I tillämpas grön gasprincipen. Principen fungerar ungefär på samma sätt som handeln med förnybar el, nämligen att biogas som matas in i gasnätet på ett ställe kan tas ut av en användare i annan del av nätet eller i ett Överföringen är virtuell och köpet av biogas bekräftas via ett han- För att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart införs ett tillfälligt ecobonussystem, som är en kompensation för merkostnader som kan uppstå i samband med nya lösningar för sjötransporter.94 2.2.5 Initiativ och samordning av aktörer Regeringen startade initiativet Fossilfritt 2015 för att synliggöra ak- törer som bidrar till att lösa klimatfrågan och uppnå målet om ett fossilfritt samhälle. tillsatte regeringen en särskild utredare som i rollen som nationell samordnare ska stödja regeringen i att stärka och fördjupa arbetet med initiativet Fossilfritt . Initiativet samlar () drygt 300 aktörer från organisationer, kommuner, regioner och närings- livet. Samordnaren ska synliggöra och främja aktörernas arbete för ett fossil- fritt . fick i regleringsbrevet i uppdrag att sam- ordna omställningen till en fossilfri transportsektor. I uppdraget ingår att ta fram en strategisk plan för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet, samordna arbetet och föra dialog med relevanta aktörer och grupper. Strategi- uppdraget, som kallas Soft, utförs i samarbete med , Naturvårdsver- ket, Trafikanalys, och Transportstyrelsen. Soft publicerade en strategisk plan för omställning till fossilfrihet i transportsektorn i maj 2017.95 har ett utpekat ansvar för att samordna utbyggnaden av landets laddinfrastruktur. Uppdraget pågår 2015–2018 och innebär bl.a. att ska samordna stöd till laddinfrastruk- tur och informera om laddstationers placering. Samordningsuppdraget har en- ligt regeringen visat att tillgången till snabbladdare ökar i men att det fortfarande finns områden med begränsad tillgång, t.ex. längs vissa större vägar. får därför i uppdrag att undersöka hur laddinfrastrukturen längs större vägar kan främjas.96 Vid sidan om sitt uppdrag att samordna ut- byggnaden av landets laddinfrastruktur ska också få ett 92Energimyndigheten (), s. 43. 2017/18:1 Förslag till statens budget 2018, finansplan och skattefrågor. 95Energimyndigheten (2017h). 96Regeringens webbplats (e). 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN tilläggsdirektiv med samordningsansvar för att bygga ut infrastrukturen även för flytande gas.97 Regeringen publicerade en flygstrategi som tagits fram i dia- log med bl.a. flygbranschen. I strategin slås bl.a. fast att flyget ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås och att ska vara pådrivande i EU och för effektiva krav och styrmedel för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan.98 Swedavia har för att öka efterfrågan på icke-fossilt jetbränsle startat ett incitamentsprogram. Programmet innebär att flygbolag som väljer att köpa förnybart flygbränsle på Swedavias flygplatser kan få av merkost- naden täckt via en fond.99 På flera av Swedavias flygplatser finns också möj- lighet att försörja stillastående flygplan med energi genom en elanslutning.100 2.2.6 Utredningar och övriga uppdrag Regeringen har tillsatt en utredning för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen förnybara bränslen inom flyget.101 har också fattat beslut om en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. Därmed avsätts 2018, 2019 och 50 mil- joner kronor 2020.102 Regeringen ska se över det nuvarande systemet för reseavdraget. Syftet är bl.a. att i högre grad gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luft- föroreningar samt bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030.103 Regeringen har vidare beslutat att ge i uppdrag att analysera förutsättningarna för en omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg, t.ex. vägfärjor och lotsbåtar. ska utgå från minst två alternativa målår – 2030 och 2045 – och identifiera vilka effekter som kan nås och vilka kostnader som kan uppstå. En strategi ska tas fram som visar i vilken ordning åtgärder bör vidtas och hur de bör följas upp.104 Regeringen har gett , , i uppdrag att ta fram prognoser och scenarier, inklusive underlag till svensk referensnivå, för att kunna bokföra den svenska skogens kolsänka, alltså hur mycket växthus- gaser skogen tar upp respektive släpper ut. Den svenska skogen och skogs- marken producerar stora mängder bioenergi, och syftet med underlaget är att ta fram en nationell referensnivå. Referensnivån ska användas för att redovisa nettoupptaget av växthusgaser i svensk skog och skogsmark till EU.105 2017/18:1 Förslag till statens budget 2018, finansplan och skattefrågor, s. 105. 98Regeringskansliet (2017c), s. 18–19. 99Regeringskansliet (2016d), s. 18. 2017/18:1 Förslag till statens budget 2018, finansplan och skattefrågor. 104Regeringens webbplats (b). 105Regeringens webbplats (c). 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN För att bidra till en omställning till tunga fordon med låga växthusgasut- släpp avser regeringen att uppdra åt berörda myndigheter att studera hur mark- nadsintroduktion av eldrivna mindre lastbilar i städer, exempelvis för varu- distribution och sophämtning, kan främjas.106 •EU:s förnybartdirektiv anger att andelen förnybar energi i transportsektorn ska uppgå till i samtliga medlemsländer 2020. EU- parlamentet har röstat för ett förnybartmål för transportsektorn på 12 pro- cent till 2030. Enligt beslutet ska andelen avancerade biodrivmedel vara 2021 och höjas till 2030, och andelen gröde- baserade drivmedel ska vara högst 2030. Palmolja i drivmedel ska förbjudas . •Bränslekvalitetsdirektivet anger att växthusgasutsläppen från drivmedel som används för vägtransporter ska minska 2010–2020. •ILUC-direktivet avser att begränsa förändringar av markanvändningen i samband med framställning av drivmedelsråvaror. •EU:s förordning om utsläppsnormer anger att nya bilar får släppa ut högst koldioxid per kilometer. Enligt ett förslag ska målen skärpas till till 2030 jämfört med nivå. •Riksdagen har fattat beslut om att ska ha en fossiloberoende for- donsflotta 2030. I samband med beslutet om det klimatpolitiska ram- verket beslutade att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (exklusive inrikes luftfart) ska minska med jämfört med . •EU:s förnybartdirektiv genomförs i i hållbarhetslagen. EU:s bräns- lekvalitetsdirektiv genomförs i drivmedelslagen. Avgasreningslagen anger att nya bilar ska uppfylla krav som följer av EU-bestämmelser. •Pumplagen anger att bränslesäljare ska tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel om säljstället har en viss försäljningsvolym. Lagen om krav på installationer för alternativa drivmedel innehåller krav på standarder för allmänna laddpunkter. •Inom ramen för det s.k. Bränslebytet har beslutat om en reduk- tionsplikt som innebär en successivt ökad inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel. Reduktionsplikten kompletteras med skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel samt biogas. •Bonus–malus-systemet innebär att miljöanpassade fordon med låga ut- släpp av koldioxid premieras med en bonus vid inköpstillfället medan ben- sin- och dieseldrivna fordon i stället får en förhöjd fordonsskatt . •En flygskatt tas ut från . 2017/18:1 Förslag till statens budget 2018, finansplan och skattefrågor, s. 105. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN •Klimatklivet ger stöd till lokala och regionala klimatinvesteringar. En stor del av medlen har gått till investeringar i laddinfrastruktur, produktion av biogas och tankstationer för biobränslen. 3 Användningen av drivmedel inom transportsektorn De fossila drivmedlen dominerar fortfarande helt inom transportsektorn, både globalt och i . Andelen icke-fossila drivmedel blir större, men globalt sett går ökningen långsamt. 3.1 Fossila drivmedel dominerar 3.1.1 Stor användning av fossila drivmedel globalt Globalt står fossil diesel och bensin för var av energikon- sumtionen inom transportsektorn, mätt i energiinehåll. Jetbränsle står för un- gefär en tiondel och residualolja och naturgas för cirka en tjugondel var. Öv- riga flytande drivmedel och elektricitet utgör endast någon eller några procent av energiinnehållet.107 Transportsektorn står för av den globala efterfrågan på olja.108 Lätta passagerarfordon står för knappt hälften av den globala transportsek- torns energianvändning, medan lastbilar står för en fjärdedel. Luftfarten och sjöfarten står för var, medan bussar använder 4 och bantrafiken av den globala transportsektorns energianvändning.109 3.1.2 Bensin och diesel dominerar även i Även inom den svenska transportsektorn dominerar diesel och bensin som drivmedel. Biodieseln (HVO och FAME) motsvarar ungefär en femtedel av diesel- och bensinanvändningen. El utgör , men den statistik som finns mäter endast el till spårbunden trafik – det saknas uppgifter om hur mycket el som används inom andra transportsektorer. 107United (2016), s. 127. 108International (2017b), s. 484. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 1 Energianvändning inom transportsektorn (inrikes transporter) 2016, TWh. Källa: (2017i), s. 3. *Eo1 står för tunn eldningsolja. 3.2 Helt eller delvis icke-fossila drivmedel 3.2.1 Internationellt utgör fossilfria drivmedel någon procent Globalt är användningen av icke-fossila drivmedel inom transportsektorn li- ten. stod flytande biodrivmedel och elfordon för 3 respektive 0,1 pro- cent av marknaden och energianvändningen inom transportsektorn.110 I står flytande biodrivmedel för av energianvändningen inom vägtransportsektorn. I EU är motsvarande andel . Högst andel står för med 21 procent.111 Världsproduktionen av biodrivmedel ökar. I synnerhet ökade produktionen som en följd av att olika stater försökte främja an- vändningen av biodrivmedel inom transportsektorn. Åtgärder för att stödja an- vändning av biodrivmedel har införts i 50 länder, och stöd till inblandning av biobränslen har införts i 27 länder (2015).112 Etanol är globalt det vanligaste biodrivmedlet och står för av den totala volymen biodrivmedel.113 och är världens ledande tillverkare och exportörer av bioetanol. Bioetanol utgör en femtedel av EU:s biobränsleförbrukning inom transport. Användningen av biometan i transpor- ter är fortfarande mycket liten (0,av världens transporter 2011), och användningen är begränsad till några få medlemsstater, främst och Sverige.114 110International (2016), s. 330, 427, 436, 484. 427–428. 112Europaparlamentet (2015), s. 43. 113F3 (2015). 114Europaparlamentet, Directorate-General for Internal Policies (2015), s. 28, 43. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN EU:s bioetanolproduktion föll . EU:s biodiesel- produktion ökade något under 2016.115 Användningen av biogas som drivmedel är liten globalt jämfört med t.ex. bioetanol och biodiesel, och användningen är koncentrerad till . Även om produktionen av biogas som drivmedel är liten i finns det god tillgång till biogas.116 I EU är biodiesel det viktigaste fossilfria drivmedlet. Biodieseln utgör fyra femtedelar av EU:s biodrivmedelsförbrukning inom transportområdet, och står för av den globala produktionen som uppgick till 2012. I EU är och de största producen- terna. Utanför EU är , , , och stora biodieselproducenter. utgjorde elbilar av nybilsförsäljningen i EU.117 3.2.2 Ungefär en femtedel förnybart i Elanvändningen i svenska transporter anges i statistiken till . Det täcker dock endast den spårbundna trafiken eftersom det saknas uppgifter om elanvändning inom andra delar av transportsektorn.118 Mellan tummen och pekfingret kan elanvändningen i vägtransporter uppskattas till kanske 0,5 TWh.119 Andelen helt eller delvis icke-fossila drivmedel ökar i . Energimyn- digheten beräknar andelen inblandade biokomponenter (rapporterad enligt drivmedelslagen) i den svenska transportsektorn, se tabell 2. Andelen utgår endast från vägtransporter och uppgick till 2016.120 I ener- gimängd motsvarar det 17 TWh.121 Tabell 2 Andel ingående biokomponenter i drivmedel (procent). Källa: (2017a), s. 18. beräknar också andelen förnybar energi i transportsektorn och anger värdet . Det omfattar biodrivmedelsanvänd- ning inom vägtrafik () och elanvändning inom bantrafik ().122 Andelen omfattar således inte t.ex. elanvändning inom vägtrafi- ken. 115International (2017b), s. 298. 116F3 (2016a). 117Berggren, Kågesson (2017), s. 5. 118Energimyndigheten (2017i), s. 3. Det står 3,15 GWh i källan men det ska vara . 119Det finns ungefär 11 000 elbilar och 32 000 laddhybrider i och för enkelhetens skull kan laddhybriderna antas drivas till av el. Om bilarna kör i genomsnitt 1 och körningen drar 2 kWh per mil blir den totala elåtgången ungefär . 120Energimyndigheten (2016a), s. 14, 17. (2017a), s. 22. Rapporteringsskyldigheten begränsas till aktörer som rapporterar mer än flytande drivmedel eller gas. 121Ahlgren, m.fl. (2017), s. 3. 122Energimyndigheten (2017b), s. 23. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN EU beräknar andelen förnybara drivmedel med utgångspunkt i förnybart- direktivet. Direktivet omfattar inte eldningsoljor i sjöfart, flygfotogen i luftfart samt naturgas i vägtransporter. För att räknas som biodrivmedel måste driv- medlet uppfylla direktivets hållbarhetskriterier. EU vill främja biodrivmedel som framställs av avfall och restprodukter och låter därför dessa räknas dub- belt mot förnybartdirektivets mål. Med den beräkningsmetoden uppgick andelen förnybara drivmedel i Sve- rige till 2016, se figur 2. Figur 2 Andel förnybar energi i transportsektorn enligt förnybartdirekti- vets beräkningsmetod med dubbelräkning av biodrivmedel från avfall och restprodukter, 2007–2016, i procent. Källa: (2017b), s. 24. Låginblandad biodiesel stod för den största delen av de förnybara drivmed- len.123 Även om man räknar utifrån energiinnehåll utgör biodieseln den största andelen, se figur 3. HVO har ökat snabbt , både HVO100 och som drop-in. 123 (2016c), s. 21–22. (2017b), s. 23. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 3 Förnybara drivmedels andel i transportsektorn enligt bränslekvali- tetsdirektivet utifrån energiinnehåll, 2006–2017, i procent. Källa: Svenska (). 3.3 Drivmedel och utsläpp i olika transportsektorer I den inrikes trafiken står vägtrafiken för den i särklass största energianvänd- ningen, . Bantrafiken står för , luftfarten för och sjöfarten för mindre än 1 procent.124 Det gör att de drivmedel som används inom vägtrafiken får stor betydelse för hur den totala användningen av driv- medel ser ut. Vägtrafiken står också för av växthusgasutsläppen från inrikes transporter. Inrikesflyget står för av växthusgasutsläppen, sjöfarten för och bantrafiken för 0,3 procent.125 124Energimyndigheten (2017i), s. 4. 125Naturvårdsverkets webbplats (d). 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 4 Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter 2011–2016, i koldioxidekvivalenter. Även de totala utsläppen av kväveoxider från inrikes transporter sjunker, se figur 5. En stor del av minskningen står bensinbilarna för. Dieselbilarna har dock bidragit till ökade utsläpp . Figur 5 Utsläpp av kväveoxider till luft från bensinbilar, dieselbilar och inrikes transporter totalt 1990–2016, i . () beräknar utsläpp från transportindustribran- schen (landtransporter, sjötransporter och lufttransporter). Transportindustrins utsläpp av växthusgaser har ökat , se figur 6. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 6 Transportindustribranschens utsläpp av koldioxidekvivalenter, . Källa: SCB Miljöräkenskaperna. 3.3.1 Fordon, drivmedel och utsläpp inom vägsektorn Vägtrafiken utgörs av privatbilism, kollektivtrafik och godstransporter med bil och lastbil. har personbilstrafiken ökat och den tunga last- bilstrafiken . En stor del av ökningen beror på en ökad befolk- ning. har ökningen motverkat klimateffekten av den energieffekti- visering som sker av fordonen och den ökade användningen av icke-fossila drivmedel.126 Trafikarbetet på de svenska vägarna ökade . Personbilstrafiken ökade och lastbilstrafiken . Det har aldrig registrerats så många personbilar och lastbilar som 2017.127 Liten andel personbilar går att köra på fossilfritt Antalet bilar per invånare ökar, och vid utgången av 2017 fanns det 4,85 mil- joner personbilar i trafik i . Andelen dieselbilar i den svenska person- bilsflottan ökade tidigare men utgjorde en minskande andel av ny- bilsförsäljningen.128 Bensin- och dieseldrivna personbilar dominerar fortfarande. Ungefär sex av tio personbilar är bensinbilar och tre av tio bilar är dieselbilar. Endast 7 pro- cent av personbilarna går att köra på något annat än bensin- och dieselbränslen, se figur 7. 126Trafikverket (2018), s. 1. 128SCB Fordonsstatistik 2017. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 7 Personbilar i fordonsflottan 2016 efter drivmedel. Om man tittar mer specifikt på utvecklingen av de fordon som inte drivs enbart av fossil bensin eller diesel ser man att kombinationen el och bensin och el och diesel ökar, se figur 8. De minskade koldioxidutsläppen från nya bilar drivs av en generell effektivi- sering av fordonen snarare än en ökad andel miljöbilar. Andelen miljöbilar minskade t.o.m. . Av de nyregistrerade bilarna var miljöbilar och supermiljöbilar. En stor del av de bilar som avregi- strerades 2016 var äldre bensinbilar.129 129 Transportstyrelsen (2017b). (2017b), s. 29. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 8 Personbilar 2012–2016 efter drivmedel. Källa: SCB Fordonsstatistik, Personbilar i trafik efter drivmedel 1 och drivmedel 2, årsvis 2012–2016. av alla nya bilar som såldes var elbilar, laddhybrider, elhybrider, gasbilar eller etanolbilar. Det är särskilt ladd- och elhybriderna som ökar. Den ökade försäljningen av personbilar som går att köra på annat än fossila drivmedel 2016 är en ökning jämfört med (6,), men en minskning jämfört med –2010 då den låg på mellan 10 och 15 procent.130 Andelen elbilar, laddhybrider eller elhybrider av samtliga personbilar i trafik var 2017.131 130Energimyndigheten (2017b), s. 26–27. 131SCB Fordonsstatistik 2017. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 9 Personbilar 2012–2016 efter drivmedel. Källa: (2017b), s. 28. Antalet metandrivna bilar (fordonsgas) ökade men minskade något . Antalet nyregistrerade gasbilar ökade dock och i synnerhet då antalet nyregisterade gasbilar ökade med 46 procent.132 Ökningen av gasbilar hämmas dock av att förhållandevis många fordon – av de få som finns – avregistreras och lämnar landet. Antalet och andelen av gasbilarna som försvinner till andra länder har ökat . handlar det om relativt få fordon, men om försäljningen av gasbilar ökar och andelen som avregistreras till utland förblir oförändrad kan det röra sig om ett betydande antal bilar.133 Bränslecellsbilarna ökar också men är fortfarande mycket få – 2016 fanns det 23 registrerade vätgasfordon i Sverige.134 har varit ganska sent med införandet av bränslecellsfordon jämfört med t. ex. där det finns en ut- byggd infrastruktur av vätgastankstationer i och kring . Utbygg- nad pågår också i flera andra länder i , exempelvis , och Danmark.135 Andelen supermiljöbilar (med utsläpp under koldioxid per kilo- meter) av nybilsförsäljningen ökar men utgjorde 2017. An- delen miljöbilar (med utsläpp mellan koldioxid per kilometer och koldioxid per kilometer) av nya bilar har minskat och var 2017.136 Nyregistreringen av personbilar är större än skrotningen av gamla bilar. Den genomsnittliga livslängden för en svensk personbil är , vilket alltså 132SCB Fordonsstatistik, Nyregistreringar av personbilar efter drivmedel. 133Energimyndigheten (2016f), s. 59. 134SCB Fordonsstatistik, Fordon 2016. 135Berg, (2014), s. 10–11. 136Trafikverket (2018), s. 10. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN I genomsnitt släpper en bil av modell ut mer koldioxid än en ny bil.137 En majoritet av bussarna kan köra fossilfritt I busstrafiken – och särskilt inom stadstrafiken – har gas, etanol och biodiesel fungerat som alternativ , och ungefär sex av tio bussar kör på icke- fossila drivmedel. Användningen av HVO i bussar har ökat kraftigt . En anledning är att HVO kan tankas direkt i en vanlig dieselmotor och inte kräver någon anpassning av fordonet.138 ökade an- delen FAME för att sedan sjunka under 2016.139 Figur 10 Antal bussar som drivs med el, som elhybrider eller med förny- bara drivmedel 2000–2016. Källa: Transportföretagen (2017), s. 40. MDE står för methane diesel engine. Fler och fler svenska kommuner introducerar eldrivna stadsbussar, t.ex. , , och . av kollektivtrafiken med buss drevs med förnybara drivmedel . Det vanligaste förnybara drivmedlet är biodiesel följt av biogas. I kollektivtrafiken är av alla bussar anpassade för att drivas med metangas eller fordonsgas.140 av de svenska bussarna i trafik 2016 var gas- eller gashybriddrivna.141 Även i kollektivtrafiken som helhet ökar HVO som drivmedel, se figur 11. 137Trafikverket (2018), s. 7. 138Energimyndigheten (2017b), s. 28. 139Energimyndigheten (), s. 19. 140Regeringskansliet (2016d), s. 17. 141SCB Fordonsstatistik, Fordon 2016. 3 ANVÄNDNINGEN AV DRIVMEDEL INOM TRANSPORTSEKTORN Figur 11 Andel fordonskilometer inom kollektivtrafiken som framförts med förnybara bränslen eller förnybar el, 2010–2016, i procent. Källa: Trafikanalys (2017e), s. 59. Dieseln dominerar bland lastbilarna Av de nya lätta lastbilarna 2017 var dieseldrivna. var bensindrivna och gasdrivna. Det nyregistrerades end- ast ett fåtal el- eller etanoldrivna lätta lastbilar eller lastbilar med hybriddrift.142 Det saknas motsvarande statistik över vilka drivmedel som används för lastbilar. Några tendenser går ändå att se. Det har antalet svenskregistrerade lätta lastbilar med gasdrift, eller el- och elhybriddrift ökat. HVO ökar som drivmedel även för tunga lastbilar. Bland de tunga lastbilarna