eunbil · H60N4C778E · 2018-11-28 00:00:00 — Förslaget till ny förordning ska ersätta nuvarande förordning 868/2004 om skydd mot subventioner och illojal prissättning som skadar EU:s flygbolag. Rådet beslutade om en allmän inriktning och inleddes förhandlingarna med . En fjärde trilog avhölls . De utestående frågorna i trilogerna har främst handlat om begreppet ”hot om skada” ska inkluderas, indragning av trafikrättigheter som gottgörande åtgärder, vem som ska fatta beslut om åtgärder, om suspendering och om ett eventuellt snabbspårsalternativ. 21 (40) 15 a) iii) Förordningen om inrättande av unionens rymdprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Den föreslagna förordningen presenterades av kommissionen . Förordningen ersätter hittillsvarande förordningar för satellitnavigeringsprogrammen och , jordobservationsprogrammet , och den europeiska myndigheten för satellitnavigeringssystem (GNSS) samt beslutet från och Rådet som etablerade stödramverket för rymdövervakning och spårning (SST). Kommissionens förslag utgörs av en förordning som i olika kapitel redogör för bestämmelser rörande bl.a. budget, finansiering, styrning, säkerhet, och , , SST och Govsatcom (säkra statliga satellitkommunikationer), och EU:s myndighet för rymdprogrammet. Kommissionens förslag till finansieringsram för EU:s rymdverksamhet –2027 uppgår till (priser) inklusive och . Förslaget utgör en del av uppföljningen av den europeiska rymdstrategin som kommissionen antog och som bekräftades av Rådet och av . Syftet med förslaget är samla unionens alla rymdaktiviteter i ett integrerat rymdprogram och skapa ett sammanhållet ramverk för framtida investeringar som ökar synligheten och flexibiliteten för unionens rymdverksamhet och förbättrar effektiviteten. Programmets mål är att tillhandahålla avbrottsfria data, information och tjänster av hög kvalitet, maximera de socio-ekonomiska fördelarna av rymdverksamheten, förstärka säkerheten, autonomin och handlingsfriheten för unionen och dess medlemsstater, och främja unionens internationella roll inom rymd samt förstärka dess möjligheter att möta globala utmaningar som t.ex. klimatförändringar och hållbar utveckling. 22 (40) 15 a) iv) Revidering av förordningen om leasing med besättning (wet lease) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Kommissionen har föreslagit en ändring av artikel 13.3 b)i förordning 1008/2008, om gemensamma regler för tillhandahållande av luftfartstjänster inom gemenskapen. Ändringen innebär att tidsbegränsningen för tillåten s.k. wet lease av flygplan från tredje land (max 7 + 7 mån) inte ska gälla om annat har avtalats i ett internationellt avtal om wet lease som baseras på ett luftfartsavtal där unionen är part och som har undertecknats före (avser bara luftfartsavtalet mellan och ). Kommissionen har också förhandlat med om ett särskilt avtal om wet lease. Ändringen av förordning 1008/2008 innebär en anpassning av förordningen till luftfartsavtalet mellan och 23 (40) 15 b) Informellt möte mellan transport- och miljöministrarna (29–) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Den 29–höll det österrikiska EU- ordförandeskapet ett informellt miljö- och transportministermöte i . representerades på mötets transportministersessioner av infrastrukturminister . Ministermötet bestod av tre sessioner. Den första sessionen behandlade förslaget om att upphäva tidsomställningen inom EU. Vid den andra sessionen där temat var hur EU ska uppnå en ren, säker och prisvärd transportsektor deltog även miljöminister eftersom mötet delvis arrangerades gemensamt med miljöministrarna. En tredje och avslutande sessionen var tillägnad trafiksäkerhet på temat Road Safety 2020+: Ett säkert för alla medborgare. 24 (40) 15 c) Den sociala agendan inom luftfarten Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den luxemburgska delegationen Förslagets innehåll: förväntas bl.a. informera om den deklaration transportministrarna i , , , , och undertecknade inför det österrikiska ordförandeskapets högnivåmöte om luftfart . I deklarationen uppmanar ministrarna kommissionen att presentera åtgärder för att komma tillrätta med exempelvis s.k. regelshopping och atypiska anställningsförhållanden inom luftfarten. 25 (40) 15 d) Förhandlingar med Asean1 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Med stöd av ett mandat från rådet, förhandlar kommissionen tillbaka med staterna i ASEAN om ett omfattande luftfartsavtal mellan EU och ASEAN. Ett sådant kommer att i tillämpliga delar ersätta medlemsstaternas bilaterala luftfartsavtal med de olika ASEAN-staterna. Den senaste förhandlingsrundan, den åttonde, avhölls i . 1ASEAN – (, , , , , , , , och ) 26 (40) 15 e) Avgifter för hållbar transportinfrastruktur och internalisering av externa transportkostnader Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen Förslagets innehåll: Kommissionen avser informera om en rapport om hållbara avgifter för användning av transportinfrastrukturen och internalisering av transporternas externa kostnader som Kommissionen har tagit fram som en del av kommissionär initiativ 2018 Year of Multimodality. Rapporten är ännu inte offentliggjord. 27 (40) 15 f) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den rumänska delegationen. Förslagets innehåll: tar över ordförandeskapet i rådet efter för av 2019. Någon not med redogörelse för ordförandeprogrammet har ännu inte presenterats. Rumänska delegationen kommer att informera rådet om sina planer för ordförandeskapet. 28 (40) möte (telekom) Dp 16) Förslag till och Rådets förordning om inrättande av programmet för ett digitalt för perioden – 2027. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Partiell allmän inriktning Förslagets innehåll: Inom ramen för kommissionens förslag till flerårig budgetram –2027 föreslår kommissionen en förordning för inrättandet av programmet för ett digitalt för perioden –2027. Det nya programmet, som är tänkt att komplettera och skapa synergier med andra instrument i den fleråriga budgeten, syftar till att stödja den digitala omvandlingen av ekonomi och samhälle i och se till att europeiska medborgare och företag kan dra nytta av dess fördelar. Programmet omfattar totalt fördelade på fem särskilda mål. Av programmets budget föreslås avsättas till målet Högpresterande datorsystem (HPC), avsättas till målet Artificiell intelligens (AI), avsättas till målet Cybersäkerhet och förtroende, avsättas till målet Avancerade digitala färdigheter och avsättas till målet Införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. För respektive mål anges de operativa syften som finansieringen ska uppfylla. Frågan om fördelning av medel inom programmet på de fem specifika målen hanteras inom ramen för långtidsbudgetförhandlingarna (MFF) och är därför inte del av den föreslagna partiella allmänna inriktningen. Särskilda målet 1, HPC, kommer att genomföras av det gemensamma företaget . Särskilda målet 3, Cybersäkerhet, är tänkt att genomföras via det föreslagna europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av 2RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2018/1488 av om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem. 29 (40) nationella samordningscentrum3 som förhandlas . Särskilda mål 2, 4, och 5, kommer att genomföras genom direkt förvaltning av kommissionen. Ett nätverk av digitala innovationspunkter ska inrättas och dessa föreslås ha en central roll i genomförandet av programmet bl.a. genom främjandet av ett brett införande av avancerad digital teknik i näringslivet, hos offentliga organ och i den akademiska världen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar förslaget som vikten av budgetrestriktivitet betonas. För att och ska vara framgångsrika i den digitala omvandlingen och att både svensk och europeisk konkurrenskraft ska stärkas är det regeringens inställning att europeiskt samarbete och kraftsamling kring vissa nyckelområden behövs. De områden som pekas ut i förslaget anser regeringen är viktiga för att lyckas med den digitala omvandlingen. Regeringens främsta inriktning har varit att öka måttet av inflytande från medlemsländerna i genomförandet av programmet. Regeringen har tillsammans med majoriteten av medlemsländerna framgångsrikt verkat för en hög nivå av inflytande från medlemmarna, dels i bestämmelserna om s.k. digitala innovationshubbar, dels i bestämmelser som rör arbetsprogrammen. Regeringen föreslår att stöder ordförandeskapets förslag till partiell allmän inriktning. Datum för tidigare behandling i : Förslaget har inte tidigare behandlats i . Fortsatt behandling av ärendet: Det inkommande rumänska ordförandeskapet väntas fortsätta förhandlingarna i trepartssamtal med . Faktapromemoria: Faktapromemoria 2017/18FPM147 3EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (COM (2018) 630) final) om inrättande av europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum. 30 (40) Dp 17) Förordningen om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet och av nätverket av nationella samordningscentrum Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport Förslagets innehåll: Kommissionen presenterade förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning (härefter kallat centrumet). Förslaget omfattar också inrättande av ett nätverk av nationella samordningscentrum för cybersäkerhetsfrågor (härefter kallat nätverket). Förslaget tar sin utgångspunkt i att eftersom samhället blir alltmer beroende av digital teknik ökar också riskerna för allvarliga cyber-incidenter. Den framtida säkerheten förutsätter bland annat att teknikens och näringslivets förmåga att skydda unionen mot cyberhot stärks. Detta eftersom både civil infrastruktur och militär kapacitet är beroende av säkra digitala system. bedömer kommissionen att EU saknar tillräcklig teknologisk och industriell kapacitet för att självständigt säkra sin ekonomi och infrastruktur mot cyberhot. Kommissionen ser tre utmaningar som förslaget syftar till att hantera. •Det saknas en tillräcklig samordning mellan industri, forskning och regeringar för europeiska cybersäkerhetslösningar. •Det saknas tillräcklig tillgång till förmågor och kunskap samt institutioner för cybersäkerhet i . •Förhållandevis lite forskning och innovation inom cybersäkerhet resulterar i attraktiva produkter på den europeiska marknaden. För att lösa utmaningarna föreslår kommissionen att ett inrättas för perioden från till och med som ska utgöra grunden i europeisk cybersäkerhetspolitik. Centrumet föreslås inte bara stödja forskning och utveckling, utan även marknadens upptag samt flexibilitet att använda olika samarbetsmodeller med nätverket för att optimera utnyttjandet av befintlig kunskap, teknik och initiativ. Centrumet föreslås fungera som gemensamt genomförandeorgan för flera finansiella unionsprogram till stöd för cybersäkerhet (programmet för ett digitalt och ramprogrammet för forskning, Horisont ) och förbättra samstämmighet och synergieffekter mellan dem. 31 (40) kan frivilligt bidra finansiellt till att täcka de administrativa kostnaderna för Centrumet och får då rösträtt i . Datum för tidigare behandling i : Förslaget har inte tidigare behandlats i . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar inleddes på arbetsgruppsnivå och planeras fortsätta under det rumänska ordförandeskapet. Faktapromemoria: Faktapromemoria 2018/19:FPM11: Förordning om europeiskt för cybersäkerhet och nätverk av nationella samordningscentrum. 32 (40) Dp 18) Förordningen om integritet och elektronisk kommunikation (ePrivacy) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Policydebatt/lägesrapport Förslagets innehåll: Det är fjärde gången förslaget behandlas i ministerrådet, delvis i form av en lägesrapport som ordförandeskapet ber rådet notera. Vid rådsmötet kommer också en policydebatt att hållas utifrån ett par av det österrikiska ordförandeskapet förberedda frågor. Inom ramen för den digitala inre marknaden presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i elektronisk kommunikation. Syftet är att garantera en starkare integritet i elektronisk kommunikation och öppna upp för nya affärsmöjligheter genom bearbetning av data samt att utvidga reglernas räckvidd till en bredare krets leverantörer av elektronisk kommunikation. Grundregeln, liksom tidigare, är att all elektronisk kommunikation ska vara konfidentiell. Ingrepp i och avlyssning-, inspelning-, skanningsamt lagring av till exempel textmeddelanden, e-post eller röstsamtal ska som huvudregel även fortsättningsvis vara otillåtet utan medgivande från användaren. I den föreslagna förordningen anges dock, liksom tidigare, även de fall då behandling av kommunikationsuppgifter undantagsvis är tillåten och när den förutsätter samtycke från användaren. Det ges, liksom i dagens dataskyddsdirektiv, möjligheter att genom annan lagstiftning avvika från dessa regler, t.ex. lagstiftningsåtgärder som avser lagring av data för brottsbekämpande ändamål. Bestämmelsen om skydd av terminalutrustning (från till exempel så kallade webbkakor) avses förenklas. Nya regler föreslås göra det möjligt för användare att ha större kontroll över sina tekniska inställningar, som på ett enkelt sätt ger möjlighet att godta eller blockera spårning med hjälp av webbkakor och andra kännetecken, om det finns risk för den personliga integriteten. Förslaget förbjuder som utgångspunkt oönskad elektronisk kommunikation oavsett form, t.ex. via e-post, SMS och i princip även telefonsamtal om 33 (40) användarna inte har gett sitt samtycke. Medlemsstaterna får dock välja en lösning som i stället ger fysiska personer rätt att invända mot marknadsföring ”röst-till-röst”, t.ex. genom att registrera sitt telefonnummer på en spärrlista för samtal. Myndigheterna som övervakar genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen föreslås få uppdraget att övervaka även dessa regler om eDataskydd upprätthålls. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan notera ordförandeskapets lägesrapport. Som framgår av den fakta-PM om förslaget som tidigare skickats till anser regeringen att säkerhet och skydd för personlig integritet i elektronisk kommunikation fortsatt är av stor vikt. Reglerna behöver dock utgöra en bra balans mellan skyddet för den enskildes integritet och andra samhällsintressen. Regeringen ställer sig också bakom en inriktning som innebär att nationell säkerhet och försvar inte ska omfattas av förordningens tillämpningsområde. Regeringen stödjer ökade möjligheter för operatörerna att behandla metadata och innehåll, men anser att detta bör omgärdas av vissa begränsningar som t.ex. anonymisering i vissa fall och samtycke i andra fall. Avseende regleringen i artikel 8 om skydd av terminalutrustning (från bland annat vissa webbkakor) bör verka för att mer fokus läggs på riskbedömningen av hur informationen ska användas och att en bedömning av om en behandling är tillåten ska kunna göras med utgångspunkt i en avvägning mellan nyttan och hur stort intrånget är. Icke teknikneutrala regler för hur informationen får inhämtas ska i möjligaste mån undvikas. Regeringen anser att bör verka för att direktmarknadsföring via elektronisk kommunikation fortsatt kan ske utan samtycke så länge det finns en opt-out på ungefär det sätt som föreslås. Regeringen anser att medlemsstaterna själva ska kunna bestämma vilka myndigheter som ska ha tillsynsansvar för reglerna i denna förordning. Datum för tidigare behandling i : Frågan var föremål för samråd med 2017 samt . 34 (40) var föremål för information i TU och samt . Fortsatt behandling av ärendet: Det inkommande rumänska ordförandeskapet förväntas fortsätta förhandlingarna. Faktapromemoria: 2016/17:FPM70, eDataskyddsförordning. 35 (40) Dp 19 a i) Ändring av direktiv om vidareutnyttjande av information från offentliga sektorn (PSI-direktivet) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) antogs 2003. Direktivet syftar till att förenkla vidareutnyttjandet av information från den offentliga sektorn genom att harmonisera grundläggande villkor samt avlägsna onödiga hinder för vidareutnyttjande av information på den inre marknaden. Europeiska kommissionen har lämnat förslag till ändringar i PSI-direktivet. Målet med förslaget är att stärka EU:s dataekonomi genom att anpassa direktivet till bl.a. utvecklingen när det gäller hantering och användning av uppgifter. Förslaget innebär bl.a. att direktivets tillämpningsområde utvidgas till att även omfatta offentliga företag i vissa sektorer och att det uppställs krav på medlemsstaterna att tillgängliggöra s.k. dynamiska data, dvs. handlingar i elektroniskt format som uppdateras ofta eller i realtid. Vidare föreslås att vidareutnyttjande av handlingar som huvudprincip ska vara avgiftsfritt. Förslaget innebär även att medlemsstaterna ska stödja tillgången till forskningsdata och föreslås också att vissa exklusiva avtal, som kan innebära begränsad tillgänglighet för vidareutnyttjande av handlingar, ska offentliggöras innan de träder i kraft. Slutligen föreslås att vissa särskilt värdefulla datamängder ska tillgängliggöras kostnadsfritt och vara förenliga med villkor för öppna licenser. De åtgärder som avser tillgängliggörandet av värdefulla datamängder ska föregås av en konsekvensanalys som tas fram gemensamt av kommissionen och medlemsstaterna, och därefter antas via en genomförandeakt. 36 (40) Dp 19 a ii) Förordning om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Förslaget om att revidera regleringen av toppdomänen .eu är en del av kommissionens handlingsplan för en digital inre marknad. Lagförslaget syftar till ett framtidssäkert regelverk som möjliggör att toppdomänen .eu kan anpassas till förändringar i marknaden för toppdomäner och den digitala omvandlingen. Ordförandeskapet förväntas informera om de hittillsvarande förhandlingarna i rådet. 37 (40) Dp 19 a iii) Cybersäkerhetsförordningen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Förslaget är en del av det cybersäkerhetspaket som Europeiska kommissionen presenterade . Förslaget innehåller dels ett nytt och permanent mandat för nät- och informationssäkerhetsbyrån , dels ett ramverk för frivillig cybersäkerhetscertifiering inom EU. Förhandlingarna om mandat har varit tämligen okomplicerade, medan förhandlingarna om itsäkerhetscertifiering har föranlett många diskussioner, till stor del beroende på att det är ett nytt område på EU-nivå, som dessutom är tekniskt till sin natur. Kommissionens förslag beskrivs mer ingående i 2017/18:FPM8. 38 (40) Dp 19 b) Läget för genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen och ordförandeskapet Förslagets innehåll: Under denna informationspunkt väntas kommissionen och ordförandeskapet ge en lägesuppdatering vad gäller genomförandet av den digitala inre marknadsstrategin (DSM). Strategin syftar till att få EU:s inre marknad och den fria rörligheten att fungera väl också i en alltmer uppkopplad och digital ekonomi. Strategin innehåller både lagstiftande och icke-lagstiftande förslag, och fokuserar på tre övergripande områden: Förbättra företags och konsumenters tillgång till varor och tjänster online i , genom att ta bort hinder för gränsöverskridande verksamhet; skapa rätt förutsättningar för framväxten av digitala nätverk och innovativa tjänster; och maximera tillväxtpotentialen för EU:s digitala ekonomi, genom exempelvis investeringar i IT-infrastruktur och satsningar på digitala kunskaper och offentliga e-tjänster. Arbetet med strategin är i slutfasen, och kommissionen och ordförandeskapet kan väntas redogöra övergripande för såväl förhandlingsläget för strategins utestående lagstiftningsakter som för det genomförandearbete som görs av medlemsstaterna i takt med att lagstiftningen träder ikraft. 39 (40) Dp 19 c) Arbetsprogram från det kommande ordförandeskapet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från det kommande rumänska ordförandeskapet Förslagets innehåll: Inget dokument har ännu presenterats 40 (40)