rfr · H50WRFR15 · 2018-01-01 00:00:00 — Det finns såklart skolor som jobbar bra också. Vi kan se att de skolor som arbetar mot kränkningar och jobbar med det i en ständigt pågående process, både i form av ett övergripande värdegrundsarbete och genom att de vuxna har en aktuell bild av situationen på skolan, lyckas åstadkomma en väldigt bra miljö som präglas av både trygghet och studiero. I vår senaste granskning om sex- och samlevnadsundervisningen, som vi publicerade , kunde vi se att det i alltför hög utsträckning var skolor som inte integrerade sex- och samlevnadsundervisningen och använde den som ett verktyg i det fortlöpande värdegrundsarbetet. kunde vi se skolor där man på ett medvetet sätt inkluderade sex- och samlevnadsundervisningen så att den inte bara gav eleverna den kunskap som de har rätt till utan också gav dem möjlighet att genomföra viktiga diskussioner mellan personal och elever kring frågor som jämställdhet, sexualitet, identitet, respekt och relationer. Vi kunde se att det här var någonting som verkligen främjade ett skolklimat präglat av både respekt och trygghet. Elevernas lärande, trygghet och studiero främjas också av en helhetssyn på utbildningen. Skolorna behöver i sitt arbete sätta kunskapsresultaten i relation till andra frågor kring särskilt stöd, studiero och värdegrund och se det som en helhet. Man får inte se det som separata delar, utan det är viktigt att man förstår hur det hänger ihop. Vi har ibland mött rektorer som försöker förklara den bristande studieron i klassrummet och funderar kring om det är undervisningen som är problemet eller om det är ordningsreglerna som är problemet. Det visar väl på att det inte är alla som riktigt har förstått den här intima kopplingen. Vår erfarenhet är också att studieron i klassrummet varierar mycket med vilken lärare det är som undervisar. Här vill jag dock understryka att hur den enskilda läraren arbetar med att skapa studiero såklart inte är någonting som är helt avskilt från andra processer på skolan, utan det handlar om att skolan måste se ett sammanhang mellan normer och värderingar och elevhälsans förebyggande arbete, som till exempel kan handla om att kartlägga och bistå lärarna med att anpassa undervisningen efter elevernas olika behov. Det är viktigt. Läraren får inte lämnas helt ensam ansvarig för studieron i klassrummet, utan här ser vi att rektorn kan fylla en viktig funktion. Rektorn behöver på både individ- och gruppnivå skapa sig en systematisk bild av hur eleverna upplever lärandemiljön, studieron och tryggheten på skolan och göra en analys av den informationen utifrån att dessa problem inte i första hand är att betrakta som elevrelaterade utan ska sättas i ett mer organisatoriskt och undervisningsnära perspektiv. Det handlar också om att rektorn måste kartlägga de miljöer som upplevs som otrygga på skolan – det är allt från duscharna i gympasalarna och olika hörn på skolgården till grupprum, toaletter och så vidare. Det är viktigt att rektorn och lärarna hjälps åt att tillsammans skapa en bra arbetsmiljö. Vi vet att alla elever har rätt till trygghet och studiero på sin skola, men det finns stora variationer mellan skolorna när det gäller detta. Skolinspektionens samlade erfarenheter är att arbetet med att säkerställa en skolmiljö präglad av både trygghet och studiero behöver intensifieras. ver inte känner sig trygga i skolan och inte alltid litar på att vuxna ingriper är någonting som måste tas på största allvar. Här vill jag återigen peka på de erfarenheter vi har från vår gransknings- verksamhet som pekar på vikten av att olika aspekter av utbildningen hänger Givetvis påverkas studieron i klassrummet av strukturen på undervis- ningen, men att personalen har samsyn i fråga om ordningsregler och förhåll- ningssätt och att skolan arbetar aktivt med värdegrunden påverkar också både studieron och tryggheten på skolan. Faller någon av de bitarna finns det såklart en risk att det inverkar på något av de andra områdena. (S): Tack så mycket, , för det du har berättat för ska vi övergå till panelsamtal, och vi ska göra det i två avdelningar. Först ska vi ha en paneldebatt där vi får lyssna på röster från professionen och Kommuner och Landsting. bjuda in till en paneldebatt där vi har representanter för olika yngre röster, kanske man kan säga – ni får se sedan. Jag välkomnar som är andre vice ordförande i bundet, som är förbundsordförande i , som är förbundsordförande i och slutligen som är ledamot av SKL:s beredning för utbildningsfrågor. Jag ska låta er i tur och ordning få att reflektera över dagens frågeställning: ska vi skapa trygghet och studiero i skolan? , SKL: Väldigt kul att vara här! Jag sitter som sagt i SKL:s utbild- är jag också kommunstyrelsens ordförande för Jag tänker att det är klart att om det hade funnits en quickfix skulle vi redan ha gjort den. Det krävs väldigt mycket för att vi ska kunna skapa studiero och trygghet i den svenska skolan. Men det finns några delar som blir uppenbara när man lyssnar på de tidigare talarna men också ser vad vi har jobbat med Egentligen handlar det om att vi behöver jobba strukturerat på olika nivåer. Vi behöver jobba på huvudmannanivå, på skolnivå och i klassrummet. helt övertygad om att de som representerar professionen kommer att säga att mycket handlar om ledarskapet i klassrummet och vilka förutsättningar man har för ledarskapet i klassrummet. Ledarskap är en sådan fråga som blir uppenbar. Skolinspektionen är i sina rapporter tydlig med att när man jobbar med ledarskapet och därmed får en lärprocess som fångar eleverna blir det också studiero. Frågan är hur vi ser till att ha klassrum där det blir studiero och där alla elever är fångade i lärproces- När vi från SKL tittar på detta och diskuterar har vi givetvis många olika kommuner och många olika förutsättningar representerade. Men det finns ett arbete som tittar på framgångsrika skolor. Vad definierar framgångsrika skolor? Ledarskapet är något som blir väldigt tydligt men även att man jobbar med att lyfta upp kompetenta lärare för att skapa kollegialt lärande kring hur det ser ut och vad som sker i klassrummet. Givetvis är det också höga förväntningar, att man följer upp hur det går för eleverna och fungerande relationer. Det här är sådant som är självklart, men att man jobbar strukturerat med det är en tydlig skillnad mellan skolor som är framgångsrika och skolor som är mindre framgångsrika. Vi har också frågan om inkludering. – ja, kanske – har vi pratat om en inkluderande skola och hur vi faktiskt skapar en inkluderande skola. Vi kan se att olika lärare men också olika skolor har olika förutsättningar att inkludera. Det tror jag är en nyckel till att få studiero i klassrummet – att vi jobbar med de frågor som handlar om inkludering. Det är så lätt att i debatten om studiero säga att lösningen är man plockar ut en, två eller tre elever. vet vi att det inte ger något bra resultat för de eleverna. Vi måste jobba med verktygen för att skapa en inkluderande skola. Man kan prata jättemycket om det här, men jag stannar där. , : Vi är ett förbund som ansluter behöriga lärare och studie- och yrkesvägledare. Lärare är den yrkesgrupp i skolan som träffar eleverna allra mest, som spenderar mest tid med eleverna, så lärarna är oerhört viktiga för att få den studiero och trygghet som vi pratar om. Det lärare vill ha är faktiskt mer tid för varje elev. Vi hörde från att om man skapar ett tryggt klimat i sitt klassrum och har möjlighet att leverera en högkvalitativ, varierad undervisning, då skapar man också bra studiero. Jag tror att den studieron sprider sig till andra utrymmen i skolan. Det är viktigt att man som lärare får tid att skapa förtroendefulla relationer. När vi frågar elever är det faktiskt det de saknar – de saknar att ha förtroendefulla relationer med sina lärare. Jag brukade göra så att jag aldrig förde in frånvaron förrän efter min lektion, för jag vinnlade mig verkligen om att se varje elev varje lektion. Det skulle spela roll – eleverna skulle veta att om de inte var där, om de kom sent, skulle fråga nästa lektion. Man ska finnas där och ha en förtroendefull relation. Tiden till att skapa en varierad undervisning är ofta den tid som får stryka på foten i skolan . Man har sina lektioner, man har sina möten, man ska föra in frånvaro, man ska fylla i matriser – det är så många saker man ska göra. Tiden som råkar bli över är den tid man får till att planera sin undervisning. Och vi hörde här hur stor roll det spelar för att alla elever ska känna att det är viktigt att vara på lektionerna, att de är stimulerande. Oavsett vilken nivå de ligger på ska vi som lärare kunna möta alla elever precis där de är. Men det är inte bara klassrummet och inte bara jag som lärare, utan ska vi skapa god studiero och trygghet på skolan måste vi göra det tillsammans. är ledarskapet, precis som var inne på, superviktigt. Man måste ha en skolledare som faktiskt tar tag i detta på allvar. Även mellan lärare och skolledare måste vi ha förtroendefulla relationer, och det måste vara skolledarna som står för strukturen. Men då måste också lärare få möjlighet och tid att känna sig delaktiga. Det räcker inte att bara jag i mitt klassrum lyckas skapa studiero. De här eleverna, särskilt de äldre, kom- mer att gå till en annan lärare i ett annat klassrum. Om det då ser väldigt an- norlunda ut och är andra regler som gäller där kan det vara knepigt. Jag tror att det här är en nyckel i det hela – att vi lyckas få en bra skolledning som kan skapa strukturer där lärarna får känna sig delaktiga och som faktiskt håller i att det finns tydlighet, tydliga strukturer, och följer upp. om jag kommer för sent? Det ska inte variera. Man ska inte slira på saker och Här tror jag att alla vi som jobbar i skolan kan bli mycket bättre. Det måste också finnas annan personal på skolan. Lärare måste få ägna sig åt sin undervisning. Som vi hörde från : Om jag visar ut en elev, behöver ägna lite extra tid åt en elev någonstans, måste det finnas annan per- sonal som kan vara med. Det behöver också finnas annan kompetens. är lärare, men det behöver finnas annan kompetens. , : Tack för inbjudan! Jag har i min tjänsteutövning lång erfarenhet som förvaltningschef, rektor och biträdande Jag har jobbat med de här frågorna . Mycket klokt är sagt, inte minst av och av och Det handlar om att titta på dem som är framgångsrika. är det de gör i förhållande till dem som är mindre framgångsrika? Jag ska börja med det positiva, men jag ska också ställa några frågor på Det handlar om det som tog upp: ledarskapet på skolan. om ledarskapet i klassrummet. Det handlar om samsynen – att lärare, skolle- dare och elever tillsammans är överens om hur man ska bygga en skola med tydliga ordningsregler men också tydliga sanktioner om man bryter mot dessa. Samsynen, delaktigheten och framför allt viljan att tillsammans göra någon- ting bra är helt avgörande. Det vet vi ju; ändå brister det. Vad är det då vi ser? Jag var i och träffade många skolledare. väldigt bra samtal, och jag sa så här: Jag var rektor . en helt annan tid . Vi har en helt annan lagstiftning som är mycket Vi har en helt annan kultur och attityd i skolan än vi hade för Det ställer väldigt stora krav på huvudmannen att bygga upp en struktur som stöttar rektorerna. Rektorerna bygger upp en struktur som stöttar lärarna och en struktur som gör eleverna delaktiga. Vi kan se att det vi behöver fundera över i är vår lagstiftning. har skolplikten som vi har besvärsrätten att överklaga rektors beslut och lärares tillämpningar. De frågorna påverkar också hur vi agerar i klassrummet och skolan – det här med att vidta åtgärder när vi vet att man kan bli anmäld. Vi ser att antalet enskilda anmälningar har ökat kraftigt mot utövningen, rektors beslut och lärares tillämpningar. Skollagen 2011 är glasklar om möjligheten till sanktioner – att omhänderta mobiltelefoner och annat. Men vi ser att tillämpningen brister. Jag tycker att vi måste börja ställa oss frågan varför. Allt gör, allt Skolinspektionen tar fram och allt vi vet om framgångsrika skolor vet vi. Ändå är det enligt Skolinspektionen av skolorna som har problem med studieron och tryggheten. Då måste vi ställa oss frågan vad det beror på. Det är det här våra medlemmar tittar mer på. Det är en motsättning i lagstiftningen att vi har besvärsrätten i skollagen på ett sådant sätt. Vi ställer frågan till våra rektorer: Vad är det ni blir utsatta för när ni tillämpar skollagen? Det är tre områden de lyfter fram. Det är vid orosanmälan som man oftast blir anmäld. Det handlar om upprättande av åtgärdsprogram, och det handlar om betyg och bedömning. Jag tror att lagstiftningen är glasklar. Vi vet att det finns framgångsrika skolor. Men vi vet också att tillämpningen inte sker fullt ut överallt. Det andra är att vi har starka polariseringar i skolorna. Förutsättningarna för studiero ser väldigt olika ut. Just nu lyfter många av våra medlemmar fram att vi har överfulla skolor. Vi har väldigt många elever i skolorna på grund av den demografiska ökningen, som är väldigt positiv. Det har blivit svårare att upprätthålla tryggheten på grund av brist på plats. Innan jag lämnar ordet vidare vill jag bara kasta in att jag tror att vi vet väldigt mycket, men vi måste titta på varför det inte fungerar. Ledarskapet är viktigt i klassrum och hos rektor. Det vet vi. Ändå fungerar det inte. , : Jag är vice ordförande i men har också mångårig erfarenhet som lärare på både små och stora skolor runt om i landet. När jag pratar med mina kollegor, som är skolledare och lärare i hela utbildningssystemet, är vi ganska överens om att vi jobbar med de här sakerna precis . Vi jobbar med trygghet och vi jobbar med studiero precis . Då kan man ju undra – var inne på det – varför det inte händer tillräckligt mycket. Jag tror att vi behöver ett antal förutsättningar på plats för att riktigt kunna få saker och ting att hända i våra klassrum, vilket är det viktiga. Det handlar först och främst om att vi själva känner oss trygga. Vi som ledare, lärare och elever måste vara trygga i vår roll, där vi finns, på vår arbetsplats. Vi som skolledare och lärare kan då leverera trygghet även till våra elever. För att göra det här behöver vi vara ett par stycken fler, tror jag. Vi behöver vara många vuxna i skolan. Vi behöver ha fler kollegor, och vi behöver ha andra som jobbar i skolan. Vi behöver vara många vuxna som är anställda där, som ser eleverna och kan hjälpa dem även utanför klassrummet och ute på rasten. Vi behöver ha en tillräcklig elevhälsa, för något vi ser är att elever mår allt sämre. Ska vi få dem att må bättre behöver lärare och elevhälsa jobba med detta tillsammans, för då kan vi också skapa trygghet och studiero. Vi behöver fundera över elevskyddsombud, tycker jag. som fungerar alldeles för dåligt . Eleverna måste få vara delaktiga i hur miljön på skolan och möjligheterna att studera på ett bra sätt ser ut. att man får mycket mer trygghet och studiero i skolan. Vi behöver ha tydliga upparbetade strukturer med andra myndigheter, so- cialtjänst, polis, idrottsföreningar och andra. Där behöver vi jobba tillsam- Då uppstår de magiska ögonblicken där man lär känna varandra, och lär man känna varandra blir man också trygg. Vi behöver jobba med kompetensutveckling. Det här är ett område där vi helt klart behöver fundera över hur vi får lärare och skolledare att veta mer om vad som händer. Vi behöver också jobba med ledarskapet, som så många andra redan varit inne på. (S): Vi ska ju ha ett samtal , så jag tänker låta er reagera lite på varandra och vad ni har sagt. Är det något ni instämmer i eller något ni tänker lite annorlunda om? Flera av er har kommit tillbaka till ledarskapet, lärarens roll som ledare i klassrummet och elevens delaktighet. Jag tror att det var du, , som sa att skollagen är tydlig men att det brister i tillämpningen. , : Vi stod här ute och pratade om det. oense är vi egentligen? Hur mycket debatt blir det egentligen? på alla de här kloka människorna och även dem som talat tidigare märker jag att vi är väldigt överens. Det som det handlar om nu är att komma till skott och få saker och ting att hända och att vi faktiskt kommer överens om vad vi ska göra – och var vi ska lägga resurserna, för det handlar också om resurser. Det var ingen inne på, men det handlar det jättemycket om. måste vi våga göra någonting. Lärare och skolledare jobbar med det här Ja, okej. Det händer inte tillräckligt mycket. Vad gör vi? blir vi överens. , SKL: Jag tänker att vi är säkert överens. Sedan har vi säkert med- lemmar som inte är överens om hur vi ska gå framåt, oberoende av var i orga- nisationen de finns. Det vi alla har varit inne på är grunden för framgångsrika skolor. lar också om att man på varje skola är överens om vart man är på väg och att man har en värdegrund, att man har pratat igenom regler och så vidare. Det tar tid att bli överens så att alla bär det. Jag tänker att vi är många här som har varit ute på många skolbesök. Jag tycker oftast att det märks så fort man kommer in i en skola hur miljön ser ut – hur elever pratar med varandra men också hur lärare pratar med elever och hur de agerar. Där tror jag att vi har ett arbete att göra i alla kommuner och i alla skolor. I många av de framgångsrika skolorna har man den grunden, men jag tror att man måste fortsätta jobba med värdegrunden och att man är överens så att man faktiskt agerar lika. Om man ska se det utifrån ett huvudmannaperspektiv tänker jag att vi har ett ansvar att jobba strukturerat och långsiktigt med frågor som kan handla om maskulinitet och jämställdhet och som också påverkar hur man agerar och hur man är i skolan. För att ta ett exempel från har vi arbetat med en metod som heter MVP, in violence prevention. Vi har också utvecklat en egen modell som heter Tåget. Tåget är ett våldsförebyggande arbete som börjar i vår förskoleklass och jobbar under hela låg- och mellanstadiet. En del i Tåget är att alla elever ska ange vem deras trygga person är på skolan. När man tittar på det upptäcker man att samma elever som inte anser att de har en trygg person i skolan är de som man är orolig för hur de har det hemma. Genom att jobba med att alla ska ha en trygg vuxen i skolan fångar man upp också de här eleverna mycket bättre. Det avspeglar sig också i studieron och tryggheten på skolan. Jag tror alltså att vi behöver jobba systematiskt med att ta fram metoder och modeller som faktiskt kan stärka upp. I Tåget och MVP har vi sett en stor framgång i med att jobba inte bara i skolan utan också med socialförvaltningen och polisen, det vill säga alla de som på olika sätt ska möta barn men också i det förebyggande arbetet behöver jobba tillsammans för att vi faktiskt ska komma framåt. , : Jag tror egentligen inte att det är svårt att komma överens om hur man ska arbeta, utan jag tror att det svåra är att få tid att sitta ned och prata om hur man ska agera. Det är inte vad man tycker utan tiden att sitta ned och fånga upp och prata om elever och om vad som händer. Vad ser du? Vad ser jag? Hur ska vi fortsätta och agera, och vem ska ta vid? Vi behöver kanske bättre fokusera vår tid på det som faktiskt hjälper eleverna med deras trygghet, studiero och kunskapsutveckling. Det gör att vi behöver skala bort andra saker. Jag ska också säga något om tydlighet och strukturer. hade exemplet från med Tåget. Jag var ute på . Där jobbar ett antal lärare på lågstadiet med en metod som heter , som också handlar om att man skapar tydliga strukturer där eleverna vet vad som gäller. De är delaktiga i att formulera vad som skapar en god miljö i klassrummet. Vad är det vi vill främja? är det vi ska försöka få bort? Man arbetar systematiskt med det. tydligheten och strukturen är bra för alla elever, men den är särskilt bra för de elever som har det lite tuffare. Men här handlar det också om att det är en lärare och dessutom en speci- allärare inne i klassen, för det finns ett antal elever som har behov av särskilt Dessutom finns det en specialpedagog som är kopplad till detta. handlar alltså mycket om att vi måste ha flera olika yrkeskategorier. ha tydliga roller för vad man ska göra och vilka kompetenser man har. Ofta handlar det alltså om strukturer och tydlighet. När vi inte har tid – jag tror att alla har varit i situationen att man känner sig stressad och inte har tid – blir det något slags tunnelseende. på, ser inte andra och ser inte strukturer. På något sätt vill jag alltså att vi ska backa lite och se vad det är vi sysslar med. Behöver vi göra alla dessa tusen Jag tror faktiskt inte det. Vi ska fokusera vår tid på att följa upp och använda oss av de strukturer vi kommer överens om tillsammans. När det gäller detta med fler vuxna i skolan vill jag säga att det är bra med vuxna i skolan men att vi inte kan plocka in vilka vuxna som helst. vara tydliga roller – är det en , är det en speciallärare eller vad är det? Det tycker jag är viktigt att poängtera. , : Jag tänkte uppehålla mig vid tre om- Det ena är det tar upp, nämligen tryggheten. Jag håller helt med – det är oerhört viktigt att lärare och skolledare känner sig trygga, men självklart Den här tryggheten skapar man delvis genom samsynen, men man skapar den också genom att det finns ett förtroende för skolan. Alla ni som tog del av i går kunde läsa artikeln om hur man ser på skolans tillämpning när det gäller särskilt stöd och annat för elever. finns den motsättningskultur som blir väldigt stark och där man inte har förtroende för skolans tillämpningar när det gäller insatser och annat. skapar också det vi kallar besvärsrätten, vilket jag var inne på, det vill säga att anmäla skolan om den enligt hur vårdnadshavaren uppfattar det inte följer la- När det gäller tryggheten tror jag att vi måste komma tillbaka till och titta på hur vi har utformat lagstiftningen inom besvärsrätt och annat. det är oerhört viktigt. Vi har skolplikt och annat, och vi måste professionalisera Men det måste självklart också finnas ventiler. Det andra vi ser och som är väldigt oroväckande är frågan om stabiliteten. Vi har väldigt stor rörlighet bland lärare och skolledare – man byter arbetsplats Den instabiliteten skapar läget att eleverna träffar nya vuxna, och har man då inte ett system för trygghet genom tydliga ordningsreg- ler och annat kommer det nya vuxna. Den andra delen av stabilitetsfrågan är att elever i utsatta områden går i skolor där en lägre andel av personalen är behörig och där rörligheten bland personalen är större. Man har också mycket större utmaningar rent socialt. rektorer och lärare som jobbar i dessa områden har det riktigt, riktigt tufft . Det är också större rörlighet bland eleverna; man byter elever allt oftare i dessa områden, och det påverkar också stabiliteten och tryggheten väldigt mycket. Jag tror att man måste titta på alla parametrar. Jag tror att det är precis som sa: Nästan alla jobbar med detta, men har man ingen stabilitet i systemet så att människor stannar kvar skapar det instabilitet. Enligt mätningar har genomsnittstiden för hur länge en rektor sitter på samma skola sjunkit dramatiskt – från att ha legat stadigt till nedåt . ser vi även att lärarna byter arbetsplats allt oftare. (S): Jag ska snart ge ordet till dig, , men innan du får det ska jag bara skicka med en liten tanke. Det är flera av er som har kommit tillbaka till detta med förtroendefulla relationer mellan skolledare och lärare och mellan lärare och elever. Jag tänker då på förtroendefulla relationer mellan å ena sidan skolledare och lärare och å andra sidan vårdnadshavare och föräldrar. Vi i utbildningsutskottet är ju ute mycket i skolor, och i alla fall jag tycker – och jag tror att fler kommer att hålla med – att det har hänt någonting . Jag får nämligen ofta frågor av lärare och rektorer när det gäller relationen till hemmen. Någonting har hänt. Du var inne på det, , om oron över att göra fel och bli anmäld. Hur skapar vi de förtroendefulla relationerna till föräldrar och vårdnadshavare? , : Du har helt rätt, .