eunbil · H50N4C083B · 2018-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruksministrarna) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Förordningen om en flerårig plan för bottenlevande arter i västra -Föredragning av kommissionen Förslaget innebär fastställande av en förvaltningsplan för bottenlevande arter (demersala arter) och fisket av dessa bestånd i västra . Vid rådsmötet förväntas kommissionen göra en första presentation av förslaget efterföljt av ett meningsutbyte mellan medlemsstaterna. Planen syftar till att garantera ett hållbart nyttjande av dessa bestånd, genom att säkerställa att de nyttjas i enlighet med principerna om maximal hållbar avkastning (Maximum Sustainable Yield – MSY) och ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken. Förslaget syftar även till att underlätta införandet av landningsskyldigheten. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är angeläget att nå målen som sätts upp inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken, och särskilt målet om att nyttjandet av resurser sker på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs och bevaras över nivåer som säkerställer maximal hållbar avkastning. Regeringens grundinställning är således att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande och att långsiktiga förvaltningsplaner är viktiga verktyg för detta. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte varit föremål för samråd med och information i MJU. Meddelande om framtiden för livsmedel och jordbruk -Antagande av slutsatser Kommissionen presenterade sitt meddelande med förslag till inriktning av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020. Kommissionen föreslår framför allt förändringar i politikens förvaltningsmodell där medlemsstaterna ges ett större ansvar för genomförandet. Detta innebär ökad subsidiaritet. I den nya modellen ska, enligt den föreslagna inriktningen, politikens mål samt vissa övergripande krav slås fast på EU-nivå, som medlemsstaterna i större utsträckning ska ansvara för hur målen ska nås. 2 (5) presentera hur man uppfyller målen genom den strategiska plan som varje land ska ta fram. Den strategiska planen ska omfatta GJP:s båda pelare. Kommissionen ska fortsatt övervaka och följa upp att genomförandet av politiken i medlemsländerna följer den strategiska planen och levererar mot de EU-gemensamma målen. Även budgetutnyttjandet kommer att följas upp av kommissionen. I förslaget presenteras även förändringar av direktstödet, ny struktur för miljö- och klimatåtgärder, landsbygdsutveckling, generationsväxling samt förslag om teknisk utveckling och precisionsjordbruk liksom idéer vad gäller kunskapskedjan och rådgivning. Vid jordbruks- och fiskerådsmötet kommer diskussionen beröra ordförandeskapets utkast till rådslutsatser om kommande GJP. Utkastet till rådslutsatser innehåller fem delområden; CAP:s mervärde och mål, ny leveransmodell/strategisk plan, direktstöd och marknadsåtgärder, miljö och klimat, samt landsbygdsutveckling. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är tveksam till mervärdet av rådslutsatser som även riskerar att föregripa det kommande förslaget från kommissionen om en flerårig budgetram för EU för perioden . Regeringen bör dock verka konstruktivt för att ta fram balanserade rådslutsatser. Regeringen avser arbeta för att eventuella rådslutsatser går i linje med regeringens övergripande ståndpunkt i Fakta-PM 2017/18:FPM36 om kommissionens meddelande och om kommande reform av GJP. Datum för tidigare behandling i : Kommissionens meddelande var senast föremål för samråd med och information i MJU inför jordbruks- och fiskerådet . En överläggning om kommissionens meddelande hölls i MJU . Fortsatt behandling av ärendet: Kommissionen planerar att presentera förslag om den fleråriga budgetramen . Lagstiftningsförslag som rör GJP förväntas presenteras . Faktapromemoria: 2017/18: FPM36 Meddelande från kommissionen om framtiden för livsmedel och jordbruk. 3 (5) 5 a) Arbetsförhållanden och säkerhet ombord på fiskefartyg – ratificering och införlivande av internationella instrument - Information från kommissionen Kommissionen avser att vid rådsmötet uppmärksamma att skillnaderna mellan medlemsstaternas ratificeringsprocesser rörande () fiskekonvention (C188) och IMO () konventionen om normer för utbildning, certifiering och vakthållning av fiske (STCW-F 1995) är stor och skapar juridisk osäkerhet. Mot bakgrund av detta uppmanas medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa en snabb ratificering av C188, STCW-F och med tillhörande protokoll om fiskefartygs säkerhet () och att stödja kommissionen och berörda parter vid införlivandet och genomförandet av dessa regler. Kommissionen kommer att lägga fram en rapport om ratificeringen av STCW-F , enligt rådets beslut /799 av om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg 5 b) Gemensamt uttalande av tio medlemsstater (, , , , , , , , och ) om den framtida utvecklingen av vattenbruk i sötvatten i EU efter 2020 - Information från den tjeckiska delegationen I en gemensam deklaration uttrycker , , , , , , , och sina 4 (5) ståndpunkter om den framtida utvecklingen av vattenbruk i sötvatten efter 2020. I deklarationen betonar länderna bland annat vikten av vattenbruket som ett alternativ till det kommersiella fisket och behovet av fortsatt EU-finansiering efter 2020. Oförmågan att matcha den interna efterfrågan med EU-odlad fisk och behovet av att öka medvetenheten kring de positiva effekterna av vattenbruket i sötvatten för samhällsutvecklingen på landsbygderna är några av de utmaningarna som tas upp i deklarationen. När det gäller finansieringsfrågan förordas ett förenklat system inom kommande programperiod där fokus måste ligga på mål och resultat. I det sammanhanget understryks vikten av att ge medlemsstaterna möjligheten att själv bestämma hur målen inom den gemensamma fiskeripolitiken, och inom sina operativa program för EU-fonderna, bäst kan uppnås. 5 (5)