rfr · H50WRFR20 · 2018-01-01 00:00:00 — 1995/96:220, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27–30. GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR regelverk har lett till att myndigheterna har rapporterat prestationer snarare än resultat, vilket sannolikt speglas i regeringens redovisning till . Enligt budgetlagen ska resultaten redovisas utifrån det gällande målet för utgiftsområdet. Projektgruppen noterar att regelverk och riktlinjer för regeringens resultatredovisning har varierat och utvecklats . Tidigare års redovisningar har av olika skäl varit mer fokuserade på prestationer, men har inslaget av effektredovisning ökat. ESV:s förslag60 samt en fortsatt dialog mellan regeringen och kan sannolikt förstärka en utveckling mot mer redovisning av effekter och måluppfyllelse. I sammanhanget vill gruppen peka på det utrymme som riktlinjer (se avsnitt 2.5) ger utskottet för behandlingen av resultatredovisningen. En- ligt riktlinjerna gäller att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Även om regeringen själv avgör strukturen på sin budgetproposition har – genom sina utskott – en viktig funktion som beställare. 5.3Indikatorer och längre tidsserier har utvecklats över tid Resultatredovisningen har utvecklats successivt, och enligt gruppens mening har redovisningen förbättrats över åren. I budgetpropositionens resultatredovisning redovisades indikatorer i tidsserier . Det skiljer sig , då huvudsakligen endast resultat från föregående år redovisats. Likvärdiga indikatorer har redovisats för några områden, t.ex. handläggningstider och vistelsetider. För andra områden saknas dock fortfarande indikatorer, t.ex. för rättslig kvalitet och internationell rörlighet. pekade på behoven av utvecklad redovisning och uppföljning av kostnader för asylboenden i granskningen . Vidare uppmärksammande i sin granskning 2017 att det saknades kunskaper om kostnader för mottagandet av asylsökande och nyanlända. I den efterföljande riksdagsbehandlingen uttalade socialförsäkringsutskottet att frågan om uppföljning av kommunernas kostnader är angelägen. Som nämnts ovan kan myndigheternas årsredovisningar ha påverkat utformningen av resultatredovisningarna. De kan också ha påverkat vilket resultat regeringen redovisat. Regeringen har redovisat prestationer i större utsträckning än effekter i de undersökta resultatredovisningarna. Detta kan bero på ESV:s krav på att myndigheterna ska redovisa vad de har presterat de gångna åren. ESV konstaterade i sin rapport att har behov av en effektorienterad redovisning, särskilt i förhållande till effektmål, snarare än information om prestationers volymer och kostnader. 60Behovsanpassad resultatredovisning – Förslag till regeländringar för att synliggöra resultat, 2017:27. GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Enligt ESV:s rapport har resultatindikatorer inte använts i budgetarbetet i någon större utsträckning i något land. Detta beror enligt ESV främst på att sambanden mellan resultat och utgifter är för komplexa, men också på att man sällan hinner analysera resultaten i tillräcklig omfattning. I rapporten lyfter flera forskare fram att resultatstyrning med hjälp av indikatorer inte är nog för att skapa god styrning, utan snarare ett komplement både till andra styrmetoder och till annan information. Projektgruppen anser att det är viktigt att relevanta indikatorer används och att längre tidsserier redovisas för dem. Projektgruppen ser även positivt på att analyserna fördjupas under vissa år för att man ska kunna följa hela asylprocessen. 5.4 Delar av måluppfyllelsen analyserades först I budgetlagen ställs det krav på att regeringen ska redovisa resultat i förhållande till riksdagsbundna mål, dvs. redovisa en måluppfyllelse. I budgetpropositionen redovisade regeringen uppfyllelsen för delar av det övergripande målet. I budgetpropositionen redovisade regeringen uppfyllelsen av några av de underliggande målen. Det gällde målen om migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen samt några mål inom verksamhetsområdet bete, besök och bosättning. Regeringen har i de tidigare budgetpropositionerna inte gjort någon tydlig analys av måluppfyllelsen. Det är grundläggande att regeringen uttalar sig om måluppfyllelsen, och projektgruppen ser positivt på att regeringen – i vart fall för delar av det övergripande målet – gjort sådana bedömningar i budgetpropositionen . Gruppen vill dock betona vikten av att regeringen fortsätter att utveckla detta arbete. Resultatredovisningen inom utgiftsområdet bör kompletteras med bättre redovisningar av måluppfyllelser för att möjliggöra för utskottet att ta ställning till om det migrationspolitiska målet är uppfyllt för att sedan lägga detta till grund för behandling av budgetförslag och andra förslag som regeringen lämnar i budgetpropositionen. 5.5 Omvärldshändelser påverkar anslagsutvecklingen Anslagen för utgiftsområdet har ökat från ca till i de granskade budgetpropositionerna. Det som framför allt påverkar anslagen är hur utgifterna utvecklas. Utgifterna påverkas i sin tur i stor utsträckning av omvärldshändelser. Stora migrationsströmmar till är en omvärldshändelse som haft stor inverkan på utgifterna för framför allt ersättningar och boendekostnader. Det noteras att differensen mellan anslaget belopp för ersättningar och boendekostnader 2017 är ca lägre än det faktiska utfallet . An- slagsnivåerna baseras även på prognoser för migranter. GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR att det kan vara svårt att göra rättvisande prognoser för en komplex och omvärldsstyrd verksamhet. Resultatredovisningen och särskilt användningen av resultatindikatorer är viktiga för att utskottet ska kunna bedöma framtida anslagsbehov. Därför anser projektgruppen att det är viktigt att prognoserna utvecklas så att de blir mer träffsäkra. Regeringsbeslut II:1, 2009-12-7, Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut I:16, , Regleringsbrev för avseende 1996/97:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , m.m., rskr. 1997/98:FiU1, Utgifter och beräkningar av statsinkomsterna, rskr. 1997/98:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, m.m., rskr. 1997/98:318 och 319 2000/01:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor m.m., rskr. 2004/05:FiU28, Årsredovisning för staten, rskr. 2004/05:304 och 305 2005/06:SfU2, Anslag inom utgiftsområde 8 invandrare och flyktingar, rskr. 2008/09:FiU2, Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, rskr. 2008/09:147–149 2014/15:FiU1, Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, rskr. 2015/16:FiU1, Statens budget 2016 – Rambeslutet, rskr. 2016/17:SfU9, om asylboenden, rskr. 2017/18:SfU14, om kommunersättningar för migration och integration, rskr. 2016/17:SfU22, om arbetskraftsinvandring, rskr. 2017/18:SfU14, om kommunersättningar för migration och integration, rskr. 2004/05:RRS15, styrelses framställning angående snabbare asylprövning 2017/18:RFR20 KÄLLOR 2005/06:RS3, i en ny tid, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335 2000/01:RS1, inför 2000-talet, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273–276 2004/05:Sf19 av m.fl. (KD) 2004/05:Sf20 av m.fl. (MP) 2004/05:Sf21 av m.fl. (FP) 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27–30 1996/97:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, bet. 1996/97:SfU2, rskr. 1997/98:1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m. 2000/01:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, bet. 2000/01: SfU2, rskr. 2000/01:1, Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, m.m., bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2001/02:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, bet. 2001/02:SfU2, rskr. 2001/02:69, rskr. 2004/05:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, bet. 2004/05:SfU2, rskr. 2006/07:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Migration, bet. 2006/07:SfU2, rskr. 2008/09:1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m. 2009/10:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Migration, bet. 2009/10:SfU2, rskr. 2009/10:80, En reformerad grundlag, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304 och 305 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2010/11:40, En reformerad budgetlag, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177 och 178 2011/12:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Migration, bet. 2011/12:SfU2, rskr. 2013/14:173, En utvecklad budgetprocess, bet. 2013/14:KU46, rskr. 2013/14:351 och 352 2016/17:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Migration, bet. 2016/17:SfU4, rskr. 2016/17:100, ekonomiska vårproposition 2017/18:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Migration, bet. 2017/18:SfU4, rskr. 2003/04:53, Resultat och kostnader i asylprocessen 2016/17:63, om asylboenden – arbete med att ordna boenden till asylsökande 2016/17:176, om arbetskraftsinvandring 2017/18:33, om kommunersättningar för migration och integration 2017/18:101, Årsredovisning för staten 2017 2017/18:125, om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut 2000/01:BoU1y, yttrande Yttr. 2000/01:FöU1y, yttrande Regeringsformen (1974:152) Lagen om statsbudgeten (1996:1059) Förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret Förordningen (2007:996) med instruktion för Budgetlagen (2011:203) Förordningen (2016:1023) med instruktion för Utredningar, myndighetsrapporter m.m. (2008:25) Kartläggning av asylverksamheten i termer av verksamhetslogik (2012:28) Tidsserier, statens budget m.m. (2013) Visa resultat – Att använda resultatindikatorer i statsbudgeten, dnr Fi2013/1840 (2014:27) Behovsanpassad resultatredovisning – Förslag till regeländringar för att synliggöra resultat. 2017/18:RFR20 KÄLLOR (2016:51) Att synliggöra myndigheters resultat (2017:46) Resultatuppföljning av statens budget (2017:51) Tidsserier, statens budget m.m. 2016 (2017:72) Behovsanpassad resultatredovisning (2004) Snabbare asylprövning, RiR 2004:24 (2016) Asylboenden – arbete med att ordna boenden åt asylsökande, RiR 2016:10 (2016) Ett välfungerande system för arbetskraftsinvandring?, RiR 2016:32 (2017) Lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering, RiR 2017:4 (2017) Kommunersättningar för migration och integration – ett ogenomtänkt system, RiR 2017:10 (2017) Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut, RiR 2017:25 SOU 2018:22, Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande Statskontoret (2004) Tydligare styrning av , 2004:20 Statskontoret (2017) Utvärdering av nya organisation, 2017:6 Statskontoret (2017) Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna, 2017:23 Tabell 3 Anslag inom utgiftsområde 8 , 2002, 2007, 2012 och 2017 * 1:9 tillkom i ändringsbudgeten, Årsredovisningen för staten 2017, skr. 2017/18:101. Källor: Budgetpropositioner , 2002, 2007, 2012 och 2017, utg.omr. 8 samt vårpropositionen . 2017/18:RFR20 BILAGA 1 TABELLER Tabell 4 Anslagsbelopp i statsbudgeten Tusental kronor och procentuell andel av den totala migrationsbudgeten Källor: Budgetpropositioner , 2002, 2007, 2012 och 2017, utg.omr. TABELLER BILAGA 1 2017/18:RFR20 Tabell 5 Differens anslag i statsbudgeten och utfall Miljoner kronor och differensen som andel av anslaget i procent kande/Ersättningar och Utresor för avvisade och * Uppgift saknas. Källor: Budgetpropositioner , 2002, 2007, 2012 och 2017, utg.omr. 8; ESV 2012:28 och 2017:51 Tidsserier, statens budget m.m., Årsredovisningen för staten, skr. 2017/18:101 s. 83. Tabell 6 a Målformuleringar och resultat Övriga ärenden (besök, bosättning och arbete) 2002 Väntetiden för ärenden om uppehållstillstånd skulle inte överstiga och öppna ärenden fick inte vara äldre än . av ärendena hade en väntetid . 2007 Väntetiden för besöksärenden fick inte överstiga en månad och väntetiden för bosättningsärenden fick inte överstiga . Flera andra mål redovisas för olika verksamheter. av besöksärendena avgjordes inom målet en månad. Måluppfyllelsen för bosättningsärenden redovisas inte. Handläggningstiderna skulle vara så korta som möjligt och särskild hänsyn det uppges ha minskat. skulle tas till barn. Ett flertal andra mål redovisas för specifika verksamheter. Handläggningstid är den huvudsakliga Inkomna och avgjorda ärenden redovi- sas i en tidsserie . liga handläggningstider för olika verk- samheter redovisas i antal dagar och jämförs med . Källor: Budgetpropositioner , 2002, 2007, 2012 och 2017, utg.omr. Tabell 6 b Målformuleringar och resultat Målformulering/indikator Resultat 1997 (1995) – 2002 (2000) 1. Tiden i mottagandet skulle normalt inte överstiga och öppna ärenden som inte avgjorts i första instans fick inte vara äldre än . 2.Handläggningstiderna för asylärenden skulle vara max . 1.Den genomsnittliga vistelsetiden var , mindre än . av ärendena hos handlades . 2007 (2005) 1. Den totala väntetiden för den asylsökande skulle vara högst och särskild hänsyn skulle tas till såväl ensamkommande barn som barn i familj. 2.Beslut skulle fattas (handläggningstid). För ensamkommande barn skulle beslut fattas . 1.Den genomsnittliga handläggningstiden och medianhandläggningstiden för och redovisas i en tabell med en tidsserie . Målet om högst tolv månaders väntetid uppges inte ha uppnåtts. av ärendena hos handlades . 2012 (2010) 1. Tiden från ansökan till bosättning i kommun eller återvändande skulle uppgå i minst 60procent av de handlagda ärendena. 2.Beslut hos i asylärenden skulle fattas efter det att ansökan kommit in. 3.Beslut i ärenden som rörde ensamkommande barn samt i ärenden där sakprövning skulle ske i annat land enligt Dublinförordningen skulle fattas från det att ansökan kommit in. 1.Tiden från ansökan till bosättning i kommun uppgick i av fallen. av fallen avgjordes . 3.För barn var av de öppna ärendena äldre än . Den genomsnittliga handläggningstiden var . För Dublinärenden var den genomsnittliga handläggningstiden . 2017 (2015) Vistelsetid i mottagandet är den huvudsakliga indikatorn. Genomsnittliga vistelsetider för olika ärendekategorier redovisas i en tabell med en tidsserie . Källor: Budgetpropositioner , 2002, 2007, 2012 och 2017, utg.omr. Granskningar och utredningar inom migrationsområdet I denna bilaga redovisas relevanta tidigare granskningar från och utredningar från och Statskontoret som rör utgiftsområde 8 Migration samt den eventuella efterföljande regerings- och riksdagsbehandlingen. Bristfälliga konsekvensanalyser ger inte tillräckligt underlag i propositionerna Väl underbyggda och tydligt redovisade konsekvensanalyser inför beslut ökar möjligheterna att välja effektiva handlingsalternativ. De bidrar dessutom till kontroll över kostnader, effekter och bieffekter. har uttalat sig om behovet av konsekvensanalyser, bl.a. när regeringen lämnar förslag till ny lagstiftning. Migrationspolitiken och dess utfall har stor betydelse för många myndigheter, kommuner och enskilda. Statens utgifter på området har ökat och alltmer överskridit de långsiktiga prognoserna. har granskat (RiR 2017:25) de konsekvensanalyser som regeringen låtit kommittéväsendet och ta fram. Ett av granskningens huvudresultat var att endast ett fåtal av granskade utredningsbetänkanden och departementspromemorior redovisar konsekvenser på ett sätt som fullt ut motsvarar kraven i styrdokumenten. Svagheterna i dessa underlag återspeglas sedan också i propositionerna. Bland annat uppfylls endast undantagsvis kraven på heltäckande, långsiktig och dynamisk analys av ekonomiska effekter. Regeringen delade i sin skrivelse61 bedömning att det finns möjligheter att ytterligare förbättra arbetet med konsekvensanalyserna i betänkanden, departementspromemorior och propositioner. Regeringen instämde i konstaterande att väl underbyggda och tydligt redovisade konsekvensanalyser inför beslut ökar möjligheterna att välja effektiva handlingsalternativ och bidrar till kontroll över kostnader, effekter och bieffekter. Regeringen noterade att arbetet med konsekvensanalyser har utvecklats i positiv riktning och att det är regeringens målsättning att den utvecklingen ska fortsätta. 2017/18:125. GRANSKNINGAR OCH UTREDNINGAR INOM MIGRATIONSOMRÅDET BILAGA 2 Kunskaper saknas om kostnader för mottagandet av asylsökande och nyanlända Staten ersätter kommunerna för kostnader för mottagandet av asylsökande och nyanlända genom ett trettiotal ersättningar. Statens utgifter för ersättningarna ökade kraftigt –2016. , som hanterar ersättningarna, betalade 2016 ut i ersättning till kommuner för asylsökande och i ersättning för nyanlända. Ersättningarna förväntas ligga kvar på höga nivåer . granskade i rapporten 2017:10 om staten har utformat ersättningssystemet så att kommuner ges rimliga ekonomiska och planeringsmässiga förutsättningar för mottagandet av asylsökande och nyanlända samt om ersättningssystemet kan förenklas eller effektiviseras. Varken regeringen eller har angett några tydliga mål för vad enskilda ersättningar eller ersättningssystemet sammantaget ska uppnå. Inte heller finns det någon entydig princip för hur kostnaderna för mottagandet ska fördelas mellan stat och kommuner. Granskningen visade att regeringens underlag endast ger en fragmentarisk bild av kommunernas faktiska kostnader för de insatser som ersättningarna avser. Därmed saknades kunskap om hur kostnaderna för mottagandet fördelas mellan stat och kommuner. slutsats var att regeringen inte haft ett tillräckligt underlag för att fastställa ersättningsnivåer för flera ersättningar. fanns det inget som tydde på att kommunsektorn som helhet har underkompenserats för de kostnader ersättningarna är tänkta att täcka. menade därför att det är angeläget att förbättra kunskapen om kommunernas faktiska kostnader genom en utökad uppföljning.62 I sin skrivelse63 med anledning av granskning ansåg regeringen att det kan finnas skäl att följa upp kommunernas kostnader, men att flera rapporter har visat på svårigheter att göra detta. Ett exempel som lyftes fram i skrivelsen är Statskontoret, som i en studie64 fann att det inte är möjligt att sammanställa kostnaderna för de tjänster inom kommuner och landsting som de asylsökande och nyanlända tar del av. Vid riksdagsbehandlingen65 av regeringens skrivelse uttalade socialförsäkringsutskottet att frågan om uppföljning av kommunernas kostnader är angelägen. lade på utskottets förslag regeringens skrivelse till handlingarna. 62Kommunersättningar för migration och integration, RiR 2017:10, s. 26. 2017/18:33. 64Flyktinginvandring och kostnadsutjämning – Analys av utredningsbehov, RiR 2016:32. 2017/18:SfU14. BILAGA 2 GRANSKNINGAR OCH UTREDNINGAR INOM MIGRATIONSOMRÅDET Osäkra prognoser försvårar anslagsberäkningar och dimensionering av verksamheten har granskat (RiR 2017:4) regeringens och ansvariga myndigheters beredskap för och hantering av flyktingsituationen 2015.66 Granskningen avsåg huvudsakligen beredskapsfrågor, och frågor om regeringens resultatinformation berördes inte explicit. En del av granskningen berörde prognosverksamheten som är en grund för beräkning av anslag. tar fram fem prognoser över förväntat antal asylsökande till . Dessa används som underlag för budgetering och verksamhetsplanering. Prognoserna innehåller dock stora osäkerheter eftersom många svårförutsedda faktorer påverkar utfallet. gör prognoser utifrån ett nedre scenario, ett huvudscenario och ett övre scenario. fann –2015 att det faktiska utfallet för antalet asylsökande i fem av sex fall var högre än prognosen för det övre scenariot. Osäkerheten i prognoserna och de snabba säsongsvariationerna i antalet asylsökande innebär, enligt , en svårighet för arbete med att dimensionera verksamheten.67 Rekrytering av arbetskraft i tredjeländer försvåras av långa handläggningstider infördes nya regler för arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES och (tredjeländer). Syftet var att underlätta för arbetsgivare att anställa utomeuropeisk arbetskraft och därigenom motverka arbetskraftsbrist och upprätthålla arbetskraftsutbudet. har följt upp (RiR 2016:32) hur arbetskraftsinvandringssystemet har tagits i bruk efter reformen 200868 och belyst den arbetskraftsinvandring som reformen lett till mot bakgrund av reformens utgångspunkter. granskning visade att arbetskraftsinvandrarna utgör ett betydande inslag i ett mindre antal yrkesgrupper och branscher. Vidare är arbetsgivarnas förutsättningar för att kunna rekrytera arbetskraft i tredjeländer inte tillräckligt goda, bl.a. eftersom handläggningstiderna för flera ärendetyper är orimligt långa. Ungefär 20 000 arbetskraftsinvandrare har gällande tillstånd att arbeta i , utom då säsongsarbete gör att de är fler. av arbetskraftsinvandrarna är koncentrerade till tio yrken. I flera yrkesgrupper och branscher utgör arbetskraftsinvandrarna en betydande andel av arbetsstyrkan. Exempelvis utgjorde de 2014 av de an- 66Lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering, RiR 2017:4. 67Lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering, RiR 2017:4, s. 40. 68År infördes nya regler för arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES och (tredjeländer). Syftet var att skapa ett system som hanterar tillståndsprövningen på ett sätt som svarar mot arbetsgivarnas och arbetsmarknadens behov av en rimlig, snabb och förutsebar tillståndshandläggning och som upprätthåller en tillfredsställande kontrollnivå. GRANSKNINGAR OCH UTREDNINGAR INOM MIGRATIONSOMRÅDET BILAGA 2 ställda i branschgrenarna Dataprogrammering och Restaurangverksamhet. Ar- betskraftsinvandringen är störst till kvalificerade bristyrken men inte obetydlig till lågkvalificerade överskottsyrken. Skillnaderna i handläggningstider för arbetstillstånd ökade 2013–2015. slutsats var att skillnaderna mellan olika ärendekategorier ter sig större än vad som är motiverat av ärendenas olika karaktär. För vissa ärendekategorier är handläggningstiderna orimligt långa. Regeringen delade bedömning att de allt längre handläggningstiderna är problematiska och att skillnaden i handläggningstider mellan olika ärendekategorier ökat. Regeringen redovisade olika åtgärder för att möta de rekommendationer gav, bl.a. att tillsätta en utredning samt uppdrag till Migrationsverket.69 Vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse70 ansåg att förutsättningarna för den svenska arbetskraftsinvandringen behövde förbättras och att regeringen inte vidtagit tillräckliga åtgärder mot vare sig långa handläggningstider av arbetstillstånd eller missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring. föreslog med anledning av ett motionsyrkande att skulle göra ett tillkännagivande om att regeringen borde vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandringen samt lägga skrivelsen till handlingarna. Kammaren biföll utskottets förslag.71 Möjligt att effektivisera asylboenden – utveckla uppföljning och redovisning av boendekostnader har huvudansvaret för att tillhandahålla boenden åt de asylsökande. har granskat (RiR 2016:10) hur ordnade asylboenden –2015. Kostnaderna för asylboenden ökade –2015 och uppgick till nästan . Granskningen visade att hade klarat sitt uppdrag att ordna asylboenden, även under den ansträngda flyktingsituationen . bedömde att hade kunnat arbeta på ett mer effektivt och systematiskt sätt och därigenom kunnat ordna bättre boenden till en lägre kostnad. konstaterade bl.a. att myndigheten kan förbättra stödet till mottagningsenheterna som utför en stor del av arbetet. Även upphandlingarna av asylboenden kan förbättras, liksom kontrollerna av att boendena uppfyller krav. Regeringen delade bedömning att det funnits brister vid asylboenden, bl.a. i kontroll och uppföljning av boendena.72 Regeringen ansåg att rutiner för boendeanskaffning och kontroller borde utvecklas i vissa avseenden. Regeringen ansåg att det är mycket angeläget att 2016/17:176. 2016/17:SfU22. 2016/17:318. 2016/17:63. BILAGA 2 GRANSKNINGAR OCH UTREDNINGAR INOM MIGRATIONSOMRÅDET har ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart boendebe- stånd som klarar en viss variation i antal asylsökande.