rfr · H50WRFR6 · 2018-01-01 00:00:00 — – precis som slutsatsen är i – att det kommer att bli sämre villkor, men vi vet inte hur dåliga de blir. EU- och handelsminister : När det gäller vilka konsekvenser som valet får för brexit och vad man kan se för möjliga öppningar kan man faktiskt se det lite positivt för svensk del. Före valet gick ju den brittiska regeringen ut och sa att man ville ha en stenhård brexit, det vill säga ett fullt tillbakadragande både från den inre marknaden och från tullunionen. Det är så att säga det värsta scenariot för våra företag och våra personer som bor där. Det var detta som skulle säkras i och med det utlysta valet och ge stor majoritet till regeringen så att man inte skulle behöva ha problem med att få igenom sina väldigt tuffa ståndpunkter. Det som är bra med det är att då har vi en partner om vilken vi vet att det den säger gäller. Det är en bra sak i förhandlingar. Det som hände nu var att man förlorade sin majoritet. Det betyder att man måste ha förhandlingar med andra i parlamentet. Vi kan redan nu se att man har fört diskussioner med parlamentariker på både vänster- och högersidan om att ha en mjukare brexit. Det finns en majoritet i brittiska parlamentet för att ha en mjukare brexit. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN vet vi ju inte hur det här kommer att se ut framöver. Men om det tidigare var ställt utom allt tvivel att det blir en stenhård brexit, det blir ingen tullunion, finns det nu en viss öppning. Det kan jag se som lite av ett ljus i tunneln. An- nars är det ju bara negativt med brexit, men skulle vi kanske kunna få att åtminstone stanna i tullunionen. Allt som gör att det blir mjukare är bättre för svenska företag. , KTH: Jag kanske kan ge en kommentar om brexit. Jag föreläste på i i förrgår och i går, och där diskuterades brexit och miljöfrågan. För det första är brexit så svår att tänka sig att det är svårt att tänka sig att den går att genomföra. Det är så otroligt komplext. Det enda bra med det senaste valet är att det rör om rejält i brittisk politik så att man kanske kan få en öppning. Annars finns det som jag ser det bara en brexit, och det är ganska mycket retorik om den är mjuk eller hård. Ur ett miljöperspektiv ser jag brexit som djupt problematisk, både för miljö – det är inte en liten regelmassa som man behöver utveckla för att ersätta EU:s – och eftersom har varit ett av de länder som har drivit klimatfrågan kraftigast inom EU tillsammans med , och en del andra länder. tappar vi , vilket kommer att ha betydelse på ett globalt plan eftersom EU kommer att bli försvagat i klimatfrågan. Misslyckas vi med klimatarbetet misslyckas vi med allt. Man kan säga att handel berör alla de 17 globala målen, men det gör också klimatfrågan. Hanterar vi inte den får vi problem även ur ett handelsperspektiv. Den fördel man kan tänka sig med brexit utifrån ett hållbarhets- och handelsperspektiv är att har varit ett av de länder som har drivit på mest för den simplistiska regelförenkling som har lett fram till idéer om regelsamarbete som jag tror skulle vara miljömässigt problematiska och försvåra antagandet av eller överenskommelserna om de stora transatlantiska avtalen. Svårigheterna att komma överens, att man vill komma överens om precis allting, har bidragit till att det har varit svårt att gå i mål. Better regulation är något som inte enskilda företag utan ganska ofta branschorganisationer driver. Även om många företag driver på hållbarhetsfrågorna på ett väldigt offensivt och proaktivt sätt, som sa, ligger branschorganisationerna efter. Till exempel var de inspel som gjordes under TTIP- och CETA-förhandlingarna ofta direkt kontraproduktiva ur ett miljöperspektiv. Den delen försvagas , men på det hela taget är brexit en katastrof för handeln på alla möjliga sätt eftersom det sargar EU något alldeles kopiöst. (M): Det är alltid roligt när ostreglerna från kommer upp och man ser grandet i sin grannes öga men inte bjälken i EU:s egna 180-procentiga tullar på ost. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Men min fråga gäller inte det utan snarare makrotrenderna – att den globala handeln minskar. blir varorna inte dyrare. Snarare blir det nästan global deflation på grund av att varorna blir billigare och billigare. Då undrar man ju vad som är orsaken. Är det protektionismen som är orsaken? Protektionism borde ju leda till högre priser. Det är helt enkelt någonting som inte stämmer. En annan förklaringsmodell kan vara att vi kanske inte kommer att konvergera regler, men konvergerar vi komparativa fördelar? Är det orsaken till att utvecklingen ser ut som den gör? Det börjar bli inte så jättestor skillnad mellan olika länder att ha produktionen i. En förklaring till det, kanske från eller , tack. Ordföranden: Då tittar jag lite frågande på dessa båda och lämnar först ordet till . , : Jag säger något kort och låter Claes-Gö- ran fylla i. Att världshandeln avstannar, eller global trade slowdown som vi brukar kalla det – därom tvista de lärde. Jag antar att Alvstam också har en synpunkt på detta. Det finns ingen helt enkel sanning. Vi kan konstatera ett par saker. Världshandeln avstannar eller planar åtminstone ut något. Vi kan koppla det till ökade protektionistiska åtgärder, precis som handelsministern talade om. Vi har sett ett ökat antal protektionistiska åtgärder även från G20-län- derna, som 2008–2009 förband sig att inte införa några sådana. Kommissionen, Global Trade Alert och WTO mäter de protektionistiska åtgärderna, och vi ser att mängden protektionistiska åtgärder ökar – men inte överallt. liberaliseras det så att det blir färre protektionistiska åtgärder, och ibland planar det ut. Det kan alltså inte förklara hela bilden. Man kan också titta på huruvida det har med den generella finanskrisen –2009 att göra. EU har faktiskt inte återhämtat sig helt, om vi ska vara ärliga. Det finns fortfarande frågetecken i många av EU-länderna kring huruvida tillväxten faktiskt kommer igång, och vi vet att takt också har avtagit. Det finns alltså en generell minskning. Det finns inget entydigt svar inom forskningen exakt vad det här beror på. Jag vet inte om har en favoritförklaring utöver den breda som jag gav. , vid : Jag har många favoritförklaringar. Jag delar analys i många avseenden. Först och främst kan man säga att ja, den ekonomiska tillväxten i sig har varit svagare, och det har genererat en svagare utrikeshandel. Men om vi ser på hur man mäter utrikeshandel får vi aldrig glömma bort – man får nypa sig i armen och komma ihåg – att utrikeshandel mäter vi kumulativt, det vill säga i transaktionsvärden. Det innebär att ju fler gränspassager vi gör och ju mer vi specialiserar, desto mer kommer vi att kumulera det värdet. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Från forskningens sida har vi i tyckt att vi måste ha ett bruttomått och ett nettomått, det vill säga också se på förädlingsvärdet i utrikeshandeln. Då kan en hypotes vara att antalet gränspassager faktiskt stagnerar, det vill säga att om man hämtar hem viss produktion och i stället utför den i det egna produktionssystemet blir det en gränspassage mindre. Det är en utgångspunkt. Därtill kan vi lägga en stark dollar. Vi mäter ju utrikeshandel i US-dollar. Det gör att vi ibland får ett snett perspektiv – i perioder av starkare dollar ser det ut som vi har fått mer stagnation än vi egentligen har medan det i perioder av svagare dollar ser ut som utrikeshandeln har tagit ett hopp framåt. Bara genom att mäta på lite olika sätt, i volym och i olika valutor, kan vi alltså få lite olika bilder. Men hur vi än vänder och vrider på det har vi en stagnation, och jag skulle vilja säga att det kan ha att göra med att vi har fått en lite annan design på värdekedjan. Vi har fått färre gränspassager som har genererat mindre kumulation. Det är en tänkbar möjlighet. Sedan har vi naturligtvis Kinafallet. Den utrikeshandelstillväxt som vi har haft under en har varit Kinadriven. har legat i slutet av förädlingskedjan, det vill säga att det har varit konsumtionsvaror som man i första hand har sålt. Är det nu så att man i något högre utsträckning än tidigare låter en del av den produktionen gå till den egna avsättningsmarknaden, vilket är ganska rimligt – man kan säga att kinesisk ekonomi har varit utrikeshandelsdopad – kommer det att synas i en svagare tillväxt. Återigen: Tjänstehandeln och förskjutningen i riktning mot tjänster komplicerar också våra mätningar. Jag tror att vi har ett större bortfall i mätningen när det gäller tjänstetransaktioner av olika slag av en mängd olika skäl. Som ni märker finns det inte en förklaring. Men de olika förklaringarna stöder på något vis varandra. De går i samma riktning. Det är en oerhört intressant fråga att fundera över på den akademiska läktarplatsen. (C): För inte så länge sedan hörde jag ett intressant program i P1. Man diskuterade bland annat oljeindustrin och förnybara drivmedel, att oljeindustrin skulle tas på sängen av hur snabbt det går med utvecklingen mot det förnybara och att många inte var beredda på det. Det här ger en stor fördel för . Vi är ju duktiga när det gäller miljöteknik och exporterar redan en del sådant. Jag skulle vilja höra synpunkter på det här. Vad tror du om den här utvecklingen och möjligheter, och vad kan vi i politiken göra för att snabba på det här? från kanske också vill kommentera det? vill ju vara ledande när det gäller hållbara transporter. Det skulle vara spännande att höra. , KTH: Tack för frågan! Jag tror att det stämmer ganska bra att de flesta är överraskade av hur snabbt det går med förnybar energiteknik. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi kan titta på Internationella energimyndighetens diagram över förväntningarna på tillväxten på till exempel sol- och vindsidan och se att de prognoser som man har gjort har fallerat extremt. Man har alltså underskattat den snabba tillväxten. Det finns ett annat exempel: En miljöorganisation gjorde ett energiscenario. Från att man skrev rapporten till att man presenterade den på en presskonferens hade verkligheten överträffat den miljöorganisationens bästa scenario, så det var lite ”pinigt” att berätta om det. Det går alltså väldigt fort, vilket är positivt. Vad behöver politiken göra? För det första det som jag nämnde förut: ta bort subventionerna till fossila bränslen. Det blir väldigt motsägelsefullt att först betala och subventionera för att utvinna och använda fossila bränslen och sedan försöka stoppa in detta i ett handelssystem, en beskattning eller någonting sådant. Då skapar man ju en spänning på samma sätt som svenska kommuner skapar spänning när man bygger fler och fler externa köpcentrum, folk kör mer och mer för att köpa mjölk, utsläppen ökar och av det skälet höjer ni i skatterna. Då sätter man människor i en fälla. Det gäller att få till en helhet och en genomtänkt politik. Enligt generalsekreterare är att långsiktigt öka priset på utsläpp av växthusgaser, det vill säga en förutsägbart ökad koldioxidskatt, det allra viktigaste för att gå mot vad han kallar zero emissions. Observera att chefen för säger nollutsläpp. För att knyta an till svensk debatt gäller det förstås också flygresor, där utsläppen har dubbelt så stor effekt när de sker på hög höjd som vid marken. Bioekonomin är oerhört viktig för svensk del. Bioenergin är en viktig del av den. Man kan fundera på om vi på lång sikt ska använda högkvalitativa biologiska resurser och direkt förbränna dem eller om vi ska använda dem på ett bättre sätt för att fasa ut fossila bränslen i annan industri och bränna det som blir kvar. Den här övergången är jätteviktig, men också den gynnas av en tydlig politik. Därför är det jättevälkommet att över blockgränsen kommer att klubba det klimatpolitiska ramverket – med lagstiftningen, rådet och målet – och reduktionsplikten. Jag hoppas också på bonus–malus. När jag var ordförande för presenterades ett förslag till det, så det är väl kul om det kommer i mål. Det behövs också ekonomiska styrmedel även för flyget trots att det finns en möjlighet till biobränsle. Biobränsle räcker inte där, för utsläpp på hög höjd ger en klimateffekt som är negativ oavsett varifrån koldioxidmolekylerna kommer – om det är från oljekällor eller träd. Även där behövs långsiktighet och en tydlig prispolitik. , : Som jag sa inledningsvis vill vara ledande inom hållbara transporter. Det kan man prata om, men man måste också agera för att få det att hända. Då arbetar vi med tre pelare. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den första är energieffektivisering, det vill säga att oavsett vilken sorts energi vi använder ska vi kunna transportera så mycket som möjligt av gods eller personer per förbrukad energienhet. Den andra och viktigaste i det här sammanhanget är alternativa bränslen och elektrifiering. Där har det bredaste utbudet av motorer som kan gå på alternativa bränslen. Det är biogas och biodiesel, elektrifierade fordon och hybridiserade fordon. Vi tittar på hela spektrumet utifrån hur vi kan komma bort från fossilberoendet. Slutligen ser vi en stor möjlighet i digitaliseringen och uppkopplade fordon, vilket vi kallar smarta och säkra transporter. Där kan man ytterligare energieffektivisera i grunden. För att knyta an till kommentar ser vi också att vi har en massa politiska idéer som motverkar varandra och driver åt olika håll . Det gör att våra stora investeringar i alternativa drivlinor är svåra att få lönsamhet i. Det är inte bara i , där vi har haft en politik som har varierat. Det är också i EU, där vi inte har en gemensam syn på till exempel CO2- beskattning av bränsle. är etanolen en sprit och beskattas på ett sätt; ibland beskattas energiinnehållet eller litern. Det är svårt. Globalt är det samma sak – ju mer globalt vi möter de fossila subventionerna som gör att alternativa bränslen inte är konkurrenskraftiga, desto bättre. Det är det som politiken måste göra: Man måste se till att förnybara bränslen blir konkurrenskraftiga. Det gör man idealt sett genom att i första hand beskatta utsläppen och i andra hand hålla på med de mindre politikområdena, som får tjäna tills man kan nå en globalt enhetlig beskattning. Ordföranden: En väldigt kort kommentar ger jag möjlighet till till . EU- och handelsminister : Bara två korta saker. Den ena är att det har blivit oerhört populärt i länder som vi besöker på främjanderesor att ha seminarier om sustainable development, cleantech och inte minst smart cities. Jag har själv varit med i , och , där svenska företag har varit i absolut framkant och där man också har valt att köpa svenska varor. I hade man till exempel valt billigare busslösningar från ett annat stort land, men man valde av miljöskäl och av så att säga blå- himmel-skäl. Efterfrågan på det växer mer och mer, så från att ha haft synen att vi alltid är dyrast har man nu en helt annan syn på detta. De nya handelsavtalen innehåller också handelsliberaliseringar för miljö- och klimatvänliga varor. Det bidrar till att sänka kostnader och öka global spridning av grön teknologi och förnybar energi, så det är också ett plus när det gäller detta. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vice ordföranden: Det faller på min lott att säga några avslutande ord på utskottets vägnar. är ju ett väldigt handelsberoende land. Det har sagts att ungefär hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export. Som vald företrädare för ser jag det bokstavligen i hamn. Just nu är det inte lika många containrar som går in och ut, men i övrigt fungerar hamnen rätt väl. Man märker verkligen vilket blodomlopp det är för och svenska företag. Utskottet ser stora möjligheter med detta men också frågor om hinder och oro som väcks när det gäller brexit, Trump, TPP, TTIP och mycket annat. Det är i ljuset av detta som vi har valt att anordna denna hearing, detta seminarium. Vi har känt att vi har återkommande debatter i näringsutskottet och beslut fattar i handelspolitiska frågor. Det brukar vara ganska frejdiga debatter. Vi har också känt ett behov av att höja kunskapen och kunna reflektera, och det tycker jag att dagens talare på ett fint sätt har bidragit till. Ni har verkligen fördjupat de olika perspektiven – kommande roll i , EU:s inre marknad, importens del när det gäller export, roll i WTO, direktinvesteringar, dataflöden, hållbarhet och en ryslig massa andra aspekter. Naturligtvis är det så för mig och mina kollegor i utskottet att vi nu har att dra olika politiska slutsatser av detta, vilket vi också gör. Jag tycker att i de frågor som har kommit upp ser vi ändå att det har kommit många exempel på policyrekommendationer, som vi nu har att fundera på politiskt. Klart är dock att vi är det handelsberoende landet. Det är direkt avgörande att få detta att fungera på ett bra sätt för svenska jobb och svenska företag och därigenom kunna finansiera det vi tycker är viktigt i den svenska välfärden. Med det vill jag rikta ett stort tack framför allt till talarna, som har bidragit med olika perspektiv, men också till alla externa gäster som har varit här och till er som har följt detta på tv och webb. Ett stort tack för att ni har deltagit på olika sätt ! Bilder visade av föredragshållarna under utfrågningen Bilder visade av , vid : The growth of the world economy Global real GDP at market exchange rates 1985-2017 1985=100 Source: IMF, World Economic Outlook, BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA The growth of the world economy Annual percent change in global real GDP 1980-2017 Source: IMF, World Economic Outlook, 161110 170528 BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN Development of world exports (goods) 1970-2017 Source: Alvstam CG (2011) Internationella Institutet, No 2, pp. IMF, World Econ.Outlook BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA 1990 1993 1996 1999 2002 2005 2008 2011 2014 2017 Source: IMF, World Economic Outlook, various issues until World trade by macroregions 1970 and 2010 Share of total world trade value resp. year Source: Alvstam CG (2011) Internationella Studier, , No 2, pp. 2017/18:RFR6 BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN World trade by macroregions 2010 and 2016 Share of total world trade value resp. year BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA 2017/18:RFR6 1970 Foreigntrade(goods) turnoverby country 2010 2017/18:RFR6 BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN Commodity composition of world trade Per cent of total commodity value (semi-manufactures, parts and components,capitalgoods) BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA flows1990-2016(bnUSD) Source: , latest 2017 BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN Nya trender i internationell handel •Har vi nått kulmenpå fragmenterings- och specialiseringsprocessen? -ökadmodulariseringoch koncentrationbland underleverantörer -(vissa)teckenpåökad ’back-shoring’och’in- sourcing’ -ökad regleringskonkurrensförstärkerbehoven av att ligga nära avsättningsmarknader -framtidahöjda fraktkostnader? -nya teknologier(3D-printingetc). Nya trender i internationell handel •Har vi nått kulmen på fragmenterings- och specialiseringsprocessen? •Det växande tjänsteinnehållet i de globala -”ren” tjänstehandel vs. tjänsteproduktion inbäddade i tillverkningsindustrin; -ökad geografiskkoncentration av avancerad tjänsteproduktion BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA •Produktion, utlandsinvesteringar (både inåt och utåt) och utrikeshandel (med varor och tjänster) är djupt integrerade med varandra. Följaktligen krävs parallellt en: -importstrategi (leverantörskedjan) -näringsstrategi (för både svensk- och utlandsägda företag) -exportstrategi (nedströms i värdekedjan) Pågående frågor kring handels-och •Från multilateralatill regionala (…och bilaterala?) •Tekniskahandelsbarriärer(på vilken harmoniseringsnivå? );(inte minst tjänster); •Ökad protektionism?Nya osäkerheter kring ambitionenatt ytterligareliberalisera utrikeshandel); (Maktbalansenstat vs. •Upplösningstendenser inomglobala värdekedjor? BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN •Denlångsiktiga globalaförskjutningeni asiatiskriktning har kulminerat; •Huvuddelenav världshandelnär ’intermediär’; •Har vi nått en övrenivå av specialiseringoch fragmentering? •Nya formationerinom globalavärdekedjor? •Avanceradtjänsteproduktion(och–handel) ökar fortsatti betydelse; •Ökad polariseringinom tjänstehandeln; •Utrikeshandeloch direktinvesteringarmåstebehandlas integrerat. BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , : BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , : BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av EU- och handelsminister : BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia