rfr · H50WRFR6 · 2018-01-01 00:00:00 — , : Tack så mycket för att jag har fått komma hit och diskutera detta mycket intressanta ämne. har bestämt sig. Vi vill bli ledare inom hållbara transporter, och vi vill leda skiftet mot ett hållbart transportsystem. Man kan ställa sig frågan varför. Liksom tidigare talare här ser vi ett ökat globalt behov av mobilitet för människor och för gods, eftersom transporter är en förutsättning för allas vårt dagliga liv, för ekonomisk tillväxt och för social utveckling. bidrar transporter globalt till av världens växthusgasutsläpp. Världens storstäder lider av trängsel och dålig luftkvalitet, och vårt oljeberoende växer. Ett hållbart transportsystem är därför avgörande både för att uppnå ambitionen i och begränsa jordens uppvärmning till två grader och för att nå FN:s globala hållbarhetsmål. Genom att bestämma oss för att driva skiftet mot ett hållbart transportsystem och bryta sambandet mellan ett ökat transportbehov och dess negativa effekter kan vi fortsätta att njuta av transportens och mobilitetens frukter. Hållbara transporter behövs över hela världen, kanske extra mycket utanför och . Därför hänger vår möjlighet att erbjuda hållbara transportlösningar tätt samman med möjligheten att handla. Den möjligheten hänger alltså samman med frihandel och marknadstillträde. har varit bas. Med en fortsatt växande verksamhet i och har erbjudit produkter och tjänster för ökad mobilitet för gods och människor – först i , sedan i och i allt större utsträckning globalt. Vi är verksamma i över 100 länder, men vårt strategiska centrum finns fortfarande där allt en gång startade: i . I har vi inte bara en sammansättningsfabrik, som kanske är det vi är mest kända för, utan även alla våra huvudkontorsfunktioner: forskning och utveckling, försäljning och marknadsföring, inköp, HR, finansiering och produktion av strategiska komponenter. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN I tillverkar vi balkar och i hytter. Vi har närmare 15 000 anställda i , vilket representerar knappt en tredjedel av våra anställda globalt. omsätter vi bara i . Vikten av en öppen värld och av frihandel kan kanske inte göras tydligare än så. har en global produkt. Tack vare vårt modulsystem, som enklast kan liknas vid ett Lego, kan vi erbjuda våra kunder världen över skräddarsydda produkter utifrån deras unika behov. Vi kan göra detta med samma höga teknologiska standard, vilket är bra för kundens lönsamhet såväl som miljön. Bränsleeffektivitet är i fokus. Möjligheten att skräddarsy produkten består i att de artiklar som syns på bilden som jag nu visar har ett gemensamt gränssnitt. Detta innebär att vi har ungefär 20 000 artiklar som kan kombineras i över 1 miljon varianter av lastbilar. Samma möjlighet finns på tjänsteområdet. är alla de fordon som vi säljer uppkopplade. Förutom att använda de data som vi samlar in till vår egen produktutveckling och produktionsutveckling kan vi erbjuda våra kunder olika tjänstepaket kopplade till fordonen, som ytterligare förenklar och förbättrar transportsystemen. Utifrån detta perspektiv är global harmonisering, det vill säga att världen enas om gemensamma lagkrav och gemensamma tekniska standarder, viktigaste fråga. Vår globala produkt tillverkas i ett globalt produktionssystem med huvudsakliga säten i och . Detta erbjuder stor flexibilitet både i tider av kris och i tider av framgång, som i eller i . Vi kan parera de värsta svängningarna genom planering av produktionen och på så sätt behålla merparten av vår personal. På så sätt kan vi också stå starkare inför konjunktursvängningarna som oftast följer – en uppgång följer ju ofta på en nedgång. Utifrån detta perspektiv är efterlevnaden av de internationella regelverken och likabehandling av inhemska och importerande företag den andra frågan av stor vikt för . Vi klarar nämligen inte detta ensamma. En består av ca 6 000 artiklar från 60 länder. Av värdet på denna lastbil producerar och adderar självt , medan kommer från våra underleverantörer. Därför är import av lika stor vikt som export, och detta gäller inte bara till och från EU. Den tredje viktiga frågan för är därmed de multilaterala frihandelsförhandlingarna inom ramen för WTO. Trots enträget arbete inom ramen för Unece, som är FN:s globala harmoniseringsorgan för fordonsindustrin, är vägen till en global harmonisering även fortsättningsvis lång. På bilden som jag nu visar signalerar färgen på linjerna runt ett land eller en region avvikande tekniskt regelverk, medan färgen på landet signalerar hur det tar att få en produkt certifierad, det vill säga hur det tar innan lastbilen kan rulla på marken. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN De länder som har röda linjer runt sig är också de länder där vi har avgörande problem med likabehandling, enligt WTO-medlemskapet. Det internationella regelverket inom ramen för WTO efterlevs alltså inte. Listan på utmaningar rörande handel kan göras lång, men det stora problemet med vad jag nu har beskrivit är egentligen inte utmaningar i relation till detta. Vi kan lösa det mesta. Det är slöseri, och det kostar pengar, men det går att lösa. Konsekvensen blir dock att det förhindrar, fördröjer och fördyrar hållbara transportlösningar att komma fler till del, och utan hållbara transporter kan inget annat heller vara hållbart. vill tillsammans med andra vara delaktigt i skapandet av en hållbar framtid. Vårt främsta bidrag är högteknologiska produkter och smarta tjänster som möjliggör fortsatt mobilitet för människor och gods. För att kunna göra detta på bästa sätt har vi valt att strategiskt koncentrera vår verksamhet till , att erbjuda samma höga tekniska och miljömässiga standard globalt och att söka de bästa underleverantörerna. Denna strategi utmanas av en ökande protektionism, vilket riskerar att urholka vår långsiktiga konkurrenskraft. Vad värre är gör det också långsiktiga transportlösningar dyrare än de behöver vara, vilket leder till att de väljs bort. Vi vill därför se mer globalisering, frihandel och öppna marknader, då det är ett sätt att skapa förutsättningar för en hållbar värld. Ordföranden: kommer att ta en paus och ge möjlighet till lite kaffe och intressanta samtal med människorna som finns här och att utbyta erfarenheter. Vi återsamlas här , då EU- och handelsminister kommer att ge sin och regeringens syn på internationell handel. Vi avslutar sedan med en frågerunda. Ordföranden: är . Jag hoppas att ni alla har fått lite kaffe och matnyttiga samtal och känner er redo att återigen lyssna på spännande bidrag. Vi börjar direkt med under rubriken på internationell handel. EU- och handelsminister : Ärade riksdagsledamöter, damer och herrar, åhörare och kollegor! Jag vill inleda med att tacka näringsutskottet, som tagit initiativet till denna utfrågning om internationell handel. Som EU- och handelsminister är detta en fråga som jag ägnar en stor del av min tid åt. är i många avseenden unikt. Det gäller inte minst vår blocköverskridande och långa tradition av handel som en möjlighet för våra företag och vårt samhälle och som i slutändan är något positivt för medborgarna. För att handel ska fungera måste det till en början finnas varor och tjänster som andra länder vill ha. Det måste också finnas en fungerande infrastruktur: STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN transporter, digital infrastruktur för tjänster, kommunikation, banksystem och slutligen en rättsordning. Ett land som öppnar sina gränser mot omvärlden måste vara berett att möta internationell konkurrens. Det är enbart genom att kunna erbjuda något unikt, ofta genom specialisering, som företag och länder klarar sig på den globala marknaden. På många områden har vi i lyckats med detta: skogen, gruvorna, verkstads- och fordonsindustrin, läkemedel, telekom, musik- och spelindustrin – för att bara nämna några. I en artikel i , som sammanställer olika index om konkurrenskraft, jämställdhet, korruption, innovation med mera, konstateras att ”beats other countries in just about everything”. Ett lands öde är varken status quo eller förutbestämt. Vi ska inte glömma bort att så sent som var ett fattigt bondesamhälle. är vi ett av världens rikaste länder. Precis som konstaterar behövs en sund mix av många olika faktorer för att skapa en god samhällsordning. Allt detta finns i , och det är något som vi måste värna om. Frihandel är delvis ett missvisande begrepp. Handeln är givetvis fri men inom de ramar som finns i ett regelsystem. Det är enbart de länder som respekterar dessa spelregler som får handla ”fritt”. blev , 1950, medlem i det multilaterala handelsavtalet , som sedermera blev , , . Jag brukar skryta med att jag var på den allra första ministerkonferensen med WTO i . Organisationen har 164 fullvärdiga medlemsländer. WTO förser världen med de spelregler som handeln behöver, ungefär på samma sätt som vi i varje familj måste gå till en regelbok om vi spelar Monopol. Ska vi handla med omvärlden finns det regler för tullar, varor och tjänster, regler för dumpning och tvistlösning. av den totala världshandeln omfattas av WTO:s handelsavtal. I årets utrikesdeklaration understryker regeringen betydelse: ”I när protektionismen ökar och frihandeln ifrågasätts värnar en fri och rättvis världshandel där WTO:s multilaterala handelssystem utgör stommen.” Därför anser jag att det är viktigt att delta i WTO:s elfte ministermöte, som äger rum i . Jag kommer att åka dit för att få ett bra resultat på prioriterade områden: e-handel och handelsstörande stöd för jordbruk och fiske. Gällande e-handel, och som ett bidrag inför , arrangerar UD, tillsammans med och för handel och utveckling, , ett seminarium om hur framtidens digitalisering påverkar handel och utveckling i världsekonomin. Jag välkomnar er alla dit. I följer vi två viktiga principer för att kunna leva upp till frihandeln. Om ett företag inte kan konkurrera på den globala marknaden ska stater inte ”försvara” en industri genom till exempel subventioner eller tullmurar. Enligt får en stat i undantagsfall använda subventioner och antidumpningsåtgärder, men bara under vissa omständigheter. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Efter den finansiella krisen har flera rapporter kunnat konstatera att G20-länderna har infört flera protektionistiska åtgärder som går emot politiska uttalanden från samma G20-grupp. Detta försvagar vårt handelssystem. En annan viktig princip som regeringen följer är att skydda medborgare och inte företag. I en globaliserad och specialiserad värld finns det både vinnare och förlorare, så alla vi som står upp för frihandel måste också stå upp för en politik för både konkurrenskraft och trygghet för den enskilde. Med en tydlig innovationspolitik, utbildningspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik, inklusive en bra arbetslöshetsförsäkring, rustar vi samhället för ständig förändring. Vi ska stå upp för den svenska modellen med en rättvis fördelning av globaliseringens vinster. Det är så vi kan stå emot kraven på protektionism. är ett land som inte har lyckats lika bra med att fördela globaliseringens vinster mellan medborgarna och ta hand om de städer och samhällen som slås ut av en hårdnande internationell konkurrens. Under den amerikanska presidentvalskampanjen fick handelsfrågorna därför stort utrymme. gick till val på att säga upp frihandelsavtalet mellan , och , att inte ingå det färdigförhandlade frihandelsavtalet mellan länderna kring , det som kallas TPP, och att hålla en hård handelsprotektionistisk retorik gentemot . Ledordet är fortsatt ”First”. Men intentionerna har inte alltid omsatts i handling. ska inte längre sägas upp utan moderniseras. har lämnat frihandelsavtalet men vill sluta egna handelsavtal med de enskilda länderna i stället. Handelskriget med har uteblivit. I stället har länderna enats om vissa marknadsliberaliseringar i för amerikanska bolag. Vi får inte heller glömma att kongressen har stor betydelse för genomförandet av handelspolitiken. Det återstår att se i vilken utsträckning republikanernas traditionella syn på frihandel får genomslag i politiken. Jag spenderade hela i . Där träffade jag representanter från administrationen, kongressen, svenska företag, tankesmedjor och den amerikanska fackföreningsrörelsen. Beskedet jag fick från många var bland annat att det fortsatt finns ett intresse av något slags handelsavtal mellan och . Det finns alltså förhoppningar om att diskussionerna kommer att kunna återupptas när båda parter är redo, för argumenten för ett handelsavtal med är lika relevanta som när förhandlingarna startade. Det går förstås inte att prata om handel utan att prata om EU:s inre marknad. EU ger länder tillgång till den inre marknaden med fri rörlighet av varor, personer, tjänster och kapital men ställer också högre krav på gemensamma regler för bland annat produkter, miljö och konkurrensvillkor. För ett exportorienterat land med 10 miljoner invånare öppnas en marknad med 500 miljoner konsumenter. EU:s inre marknad har blivit ”hemmamarknad”. av export går till EU och kommer från EU. Detta är oerhört viktigt och betydelsefullt för tillväxt och jobb i . STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ett av mina senaste favoritexempel på hur faktiskt kommer oss medborgare till fördel är att de 28 medlemsländerna nu har enats om att slopa roamingavgifterna inom EU, och det gäller från och med . Lagom till semestern kommer alltså era mobilsamtal och ert surfande på mobilerna att kosta lika mycket i och resten av EU som här hemma i – så tacka nu inte mobiloperatörerna utan tacka vårt europeiska samarbete! När det gäller EU måste jag givetvis beröra brexit och det faktum att vill lämna EU. Det är beskedet kom från den brittiska folkomröstningen, som kom som en chock för många av oss. Osäkerheten har dessutom ökat efter det brittiska valet. från har redogjort för vad som händer och för deras rapport om brexit, så jag ska inte gå in på ytterligare detaljer om detta. Men det finns några viktiga handelsaspekter som jag ändå vill lyfta fram. Som det ser ut kommer att lämna EU:s inre marknad och tullunion, men det kan vi inte säkert veta efter valnederlag. Det finns inget formellt beslut, inget mandat lämnat till EU att börja förhandla om. har också EU-gemensamma åtaganden i WTO. Därför kommer skilsmässan att leda till krångel med bland annat tullkvoter och jordbruksstöd. I en andra fas ska förhandla om ett nytt frihandelsavtal med EU, och det kan ta . Hur vi löser relationen med återstår att se. Mycket arbete återstår innan brexit är slutfört, men det är väldigt viktigt att det inte tar all energi från det övriga EU-arbetet. På temat frihandelsavtal förhandlar EU, eller har ingått handelsavtal, med en stor del av världen. Bilaterala frihandelsavtal är ett komplement till WTO:s avtal och för de länder som inte är del av EU:s inre marknad. Listan över länder är lång och sträcker sig från avslutade förhandlingar med bland annat , och . Det pågår förhandlingar med , , , och , och inleds förhandlingar med , och . I detta sammanhang vill jag särskilt kommentera två viktiga avtal: det så kallade med , som är ett av de mest ambitiösa avtal som EU har förhandlat, och de pågående förhandlingarna om ett avtal med . Gällande våra handelsförbindelser med har svenska företag, både stora och små, visat ett betydande intresse för CETA. är inte bara världens tionde största ekonomi utan även en viktig likasinnad partner inom flera områden. Här har goda möjligheter att locka till sig investeringar som skapar jobb och tillväxt. Givet att EU:s nya och ambitiösa frihandelsavtal går in på områden som regelsamarbete, investeringsskydd, offentlig upphandling och miljö- och hälsorelaterade frågor fick i uppdrag av regeringen att göra en analys av . hämtade i sitt arbete in synpunkter från en bred krets av myndigheter och organisationer och redovisade uppdraget . Efter denna utförliga analys konstaterar , med stöd av andra myndigheter och experter, att avtalet STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN inte går utöver gällande svensk lagstiftning och de internationella avtal som redan har anslutit sig till. drar också slutsatsen att CETA kan skapa ökade möjligheter för samarbete kring miljö- och djurskydd. Regeringen anser att analysen ger en mycket bra grund att stå på inför arbetet med CETA-propositionen, som kommer att presenteras för er i . , troligtvis , kommer avtalet att ingås provisoriskt mellan och i de delar som är EU-kompetens, till exempel borttagandet av tullarna. Det andra stora frihandelsavtal som står på tur är det med . är näst viktigaste handelspartner i och en av regeringens 26 prioriterade marknader i exportstrategin. varuexport till uppgick till , och runt 150 svenska dotterbolag är närvarande i . Regeringen har sedan inledningen av förhandlingarna verkat för att sluta ett ambitiöst och modernt avtal som upprätthåller eller skärper nuvarande skyddsnivåer för miljö samt för människors och djurs hälsa. Förhandlingarna är i slutfasen. En politisk uppgörelse skulle möjligtvis kunna ske . Jag vill avrunda med en annan fråga som har fått stor uppmärksamhet i den handelspolitiska debatten . Det handlar om hur tvister mellan investerare och stater löses. har tillsammans med tagit initiativ till en multilateral mekanism för lösning av tvister mellan investerare och stater. Initiativet bygger vidare på den reformerade modell för tvistlösning som EU och har enats om i . Syftet är att ersätta ad hoc-tribunalerna med ett multilateralt domstolssystem. Det ska ge stärkt legitimitet i förhållande till det nuvarande systemet, bland annat genom att deltagande länder inrättar en domstol bestående av permanenta högt kvalificerade domare, inrättar en överprövningsmekanism som ska bidra till att tvister hanteras mer korrekt och rättssäkert och ett multilateralt system som ska stärka förutsägbarheten och enhetligheten när det gäller att tolka det stora antalet investeringsskyddsavtal, ungefär 3 600, som redan finns globalt. Regeringen har därför välkomnat detta initiativ. Konsultationer har påbörjats i medlemsstaterna och med det civila samhället i syfte att inhämta synpunkter och söka stöd för detta. Avslutningsvis kan jag konstatera att det är en mängd viktiga frågor och avtal som har passerat mitt bord som handelsminister. Med Trump och brexit har jag noterat att handelspolitiken har fått mer utrymme i den politiska debatten. Jag har försökt att ge er en bred bild av de frågor som jag brottas med i min vardag, och jag ser fram emot fortsatta diskussioner, både här och framöver. Tack så mycket för att ni lyssnade! Ordföranden: tackar EU- och handelsminister , och vi tackar givetvis samtliga talare för den input som har getts så här långt i denna hearing. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi öppnar nu upp för frågor från näringsutskottets ledamöter. Jag vill be er att inte ställa alltför långa frågor, att ställa konkreta frågor och att vara tydliga med vem ni ställer frågorna till. (S): Fru ordförande! Jag har en fråga till EU- och handelsminister . Internationell handel är ju oerhört viktigt för , men det är också viktigt att handeln är rättvis. Vad kan och göra för att i större utsträckning inkludera utvecklingsländerna i världshandeln? EU- och handelsminister : Det är en oerhört viktig fråga som jag verkligen har engagerat mig i. Vad vi ser nu är att biståndet i världen blir allt mindre. Det är allt färre länder som har ordentliga biståndsbudgetar. Men fortfarande finns det ett väldigt stort behov i utvecklingsländerna, så det skulle vara bra om man kunde få en bättre handel på mer lika villkor. En av de saker som då behövs är att utvecklingsländerna får mycket bättre handelsförhandlare, för de kommer inte alltid så bra ut ur de handelsförhandlingar som sker. Därför har vi nu ett projekt som heter for Trade, och ska det vara en konferens i om hur vi kan stödja fler utvecklingsländer till att bli bättre på handel och hur man kan bygga upp ett bättre handelssystem. är också det land som har gett absolut mest till Enhanced Integrated Framework, och vad det egentligen betyder är att man ska få ihop de stora organisationerna – , , WTO och en massa andra – för att stötta utvecklingsländerna i handelsfrågor. Där är den absolut största bidragsgivaren, och man hoppas nu att vi också ska kunna ge relevant hjälp. Som sagt måste man gå mycket mer från bistånd till handel. När vi avslutar biståndsrelationer med länder försöker vi nu också att gå in i en handelsrelation. Jag tror att det är väldigt bra att länder som , som har ett ofta väldigt respektfullt agerande gentemot olika handelsländer och inte någon egen agenda i form av bistånd mot att köpa svenskt, får till en normal relation efter att biståndsrelationen är avslutad. Jag var till exempel i , där har varit biståndsgivare . Då ska vi få över det till det som vietnameserna vill, det vill säga att handla med oss. Men vi har lite dragit oss tillbaka, vilket innebär att länder som inte har haft samma relation tidigare nu går in med full fart och främjar sin handel, medan vi drar oss tillbaka. Vi har ju varit så vana vid att vi ger och de tar emot. Det är lite svårt för oss att gå in i den här nya relationen av jämlika partner, och det är en fråga som jag tycker är väldigt viktig. Vi har också fem länder som vi satsar på – , , , och – där vi särskilt ska gå in och satsa både biståndspengar och handelskompetens för att bygga om detta. Det här är en hjärtefråga för mig, och jag tror verkligen att vi kan göra väldigt mycket mer. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (M): Jag skulle vilja rikta mig till Internationella handelskammarens generalsekreterare . Vi konstaterar ju att handeln är ifrågasatt och utsatt globalt. Det är intressant att krafter från både vänster och nationalistisk höger förenas i en populistisk syn på protektionism. Vi ser också i världen att auktoritära ledare bidrar till att öka protektionismen men också att protektionismen skapar auktoritära ledare. Det finns alltså en demokratiaspekt i detta. Jag tyckte att det var intressant att sa att ni inom näringslivet skulle behöva höja era röster för att ta en större plats i debatten. Eftersom den globala och även den nationella politiken påverkar handeln så mycket, vad ser hon att näringslivet kan göra för att påverka politiken? , : Det första är kanske att genom olika företags egna engagemang i diskussionen tydliggöra hur man från näringslivshåll kan bidra och vad som behövs. Mycket är ju grundläggande näringslivsförutsättningar, så jag tror att det främsta budskapet från näringslivet för att bidra till förutsättningar som politiker kan påverka är just att klargöra att det vi behöver är en stabilitet och en långsiktighet. När det gäller både klimatöverenskommelsen och hållbarhetsmålen har ju näringslivet varit väldigt tydligt och väldigt pådrivande i att vi vill ha ordentliga, tydliga åtaganden som är långsiktiga. Vi vill också att det är tydligt vad det är som gäller så att vi kan bidra genom att investera och göra internationella affärer. Handel är ju en viktig kraft även för en hållbar utveckling, men precis som sa tidigare är det ju under regler som styr åt rätt håll, och detta bejakas av det internationella näringslivet. Jag tycker att en fråga som uppmärksammas alldeles för lite när det gäller möjligheten till internationell handel är den internationella beskattningen. Det har vi inte pratat så mycket om här, men det är ju så att vi från näringslivshåll bejakar det här som driver. Det har naturligtvis som utgångspunkt att undvika skatteflykt men kan rätt hanterat resultera i att vi får mer förutsägbarhet i internationella skatteregler och att det också blir tydligare för företag var man ska betala skatt och hur mycket. Det handlar alltså om förutsägbarhet på område efter område. Det vi hoppas och det vi vill med vårt projekt, och det ska vi också använda i , är ju att hjälpa näringslivet att förklara inte minst inom företagen själva.