urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — sammanfattat stödetiEU-nämndenförregeringensståndpunkt.Iknappt30procentavfallen har frågan behandlats som en diskussionspunkt, dvs. att sam- manfattade stödet för regeringens föreslagna inriktning i de fortsatta förhand- lingarna. I de resterande fallen föredrogs frågan i som informat- ion,dvs.attingensammanfattninggjordesochattnågotegentligtsamrådalltså inte ägde rum. I de fall de närliggande behandlingarna gällt förslag till rättsakter är fördel- ningen beslutspunkter och vardera dis- 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN kussionspunkter och information. Detta kan jämföras med de fall där behand- lingarna gällt utkast till rådsslutsatser. Där har bara med något enstaka undantag behandlat frågorna som beslutspunkter och aldrig enbart för information.Sannoliktberordettapåattrådsslutsatser,tillskillnadfrånförslag till rättsakter, vanligen sätts på rådets dagordning först vid deras antagande. I kategorin övriga EU-frågor är motsvarande fördelning att i av fallen behandlat frågorna som beslutspunkter, i som diskussionspunkter och i sominformationspunkter. Enligt intervjuerna med utskottens kanslichefer är det några utskott som regelmässigt begär överläggningar samma vecka som frågorna behandlas i EU-nämnden.Någraandrautskottsträvarefterattbegäraöverläggningveckan förefrågornasbehandlingiEU-nämnden.Ytterligarenågrautskotthålleröver- läggningar tidigare för att de bedömer att det då finns större utrymme för på- verkanochförattgeregeringenenuppfattningomdepartimässigaåsiktsskill- naderna i . Det förekommer också att utskott planerat en överlägg- ningietttidigareskedemenattomständigheternagörattöverläggningenkom- mer att genomföras först samma vecka som frågan behandlas i , t.ex. omett förslag har presenterats med kort varsel och nära inpå ett rådsmöte där det ska presenteras och diskuteras. Diagram 11 nedan visar att överläggningarna just inför samråden i i av fallen har ägt rum i antingen miljö- och jord- bruksutskottet, socialförsäkringsutskottet eller utbildningsutskottet. Man kan notera att det är samma utskott som har haft flest överläggningar. Ser man till andelen av respektive utskotts totala överläggningar har dessa tre utskott och ävenkulturutskottetförlagtomkringhälftenav sinaöverläggningartillsamma vecka som frågan varit föremål för behandling i . 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Diagram 11 Utskottens överläggningar tidigare samma vecka som behand- ling i riksmötena /07–2016/17 MJU SfU UbUSkU NU FiU KrU CU KU JuU UU FöU SoU Källa: 2017:125, utskottens och protokoll. Uppgifterna om närliggande överläggningar och samråd illustrerar det som beskrev som ett inte obetydligt dubbelarbete (2010/11:URF2 s. 54). Uppgifterna ger visst fog för denna slutsats. De säger dock egentligen inte något om huruvida det är ett dubblerande arbete eller om det är ett kompletterande arbete, med andra ord i vilken utsträckning de när- liggande behandlingarna är ett problem eller inte. Som en nyans kan nämnas att (Liberalerna) i sitt remissvar över me- nade att utskotten borde göras skyldiga att ha mandatförberedande överlägg- ningarsammaveckasomsamrådetiEU-nämnden(dnr1280-2010/11).Värdet av den typen av överläggningar har också framhållits av vid olika tillfällen (se t.ex. uppteckningar 2010/11:2 anf. I perspektivet av överläggningar och samråd i tidiga och sena skeden anty- der den omständighet att har behandlat av frågorna som beslutspunkter att det oftare handlar om att överläggningen sker sentänomattEU-nämndengenomförtsamrådi etttidigtskede omfrågorsom inte är uppsatta för beslut. Uppgifterna ger intryck av att åtminstone några ut- skott tar dagordningarna för rådets möten som en viktig utgångspunkt för sina kontakter med regeringen. Däremot kan man inte se tecken på att det överlag skulle finnas en medveten strävan från utskottens sida att förlägga sina över- läggningar i nära anslutning till ett samråd. Överläggningar om betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter I kommitténs arbete har det varit aktuellt att mer ingående gå igenom utskot- tens överläggningar om vad som kan beskrivas som betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter. Avsikten har bl.a. varit att ge en bild av hur överläggnings- institutet förhåller sig till subsidiaritetskontrollen. I förhållande till den före- 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN gåenderedovisningenutgörutkasten tilllagstiftningsakterendelmängd avka- tegorin förslag till rättsakter. Denna delmängd begränsas ytterligare av krite- riet att de ska vara betydelsefulla. Vad det i praktiken handlar om är de utkast till lagstiftningsakter som regeringen behandlar i faktapromemorior till riks- dagen, i enlighet med 9 kap. 22 § riksdagsordningen som säger att regeringen ska informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner haröverlämnattillriksdagenochsomregeringenbedömersombetydelsefulla. Genomgången gäller de fem senaste riksmötena, 2012/13–2016/17. Det är alltså en mer begränsad tidperiod än för den föregående redovisningen. Det har också varit nödvändigt att använda ett delvist annat källmaterial. I stället för att utgå från utskottens protokoll har här de sammanställningar av genom- förda överläggningar som EU-samordningen vid kammarkansliet underhåller använts. Dessa har sedan stämts av mot de identifierade betydelsefulla utkas- ten till lagstiftningsakter, som alltså har behandlats i en faktapromemoria. Betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter Under riksmötena /13–2016/17 har sammanlagt 345 utkast till lagstift- ningsakter behandlats i faktapromemorior. Som framgår av diagram 12 nedan är det mycket stor variation mellan olika riksmöten. /13 be- handlades 105 utkast till lagstiftningsakter i faktapromemorior medan det /15 bara var 13 stycken. Variationen överensstämmer väl med variationen i antalet utkast till lagstiftningsakter som lagts fram av kommis- sionen. Diagram 12 Utkast till lagstiftningsakter som behandlats i faktapromemo- rior per 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 2016/17 Not: Indelningen på riksmöten är baserad på numreringen av de faktapromemorior i vilka utkasten till lagstiftningsakter behandlas. I antalet /13 kan det t.ex. förekomma utkast till lagstiftningsakter som lagts fram under /12 men som behandlats i en faktapromemoria först /13. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Avde345betydelsefullautkastentilllagstiftningsakterhar317stycken() varit föremål för subsidiaritetskontroll i . Övriga 28 ut- görsavutkasttilllagstiftningsakterinomunionensexklusivabefogenheter.De gäller t.ex. åtgärder inom fiskeripolitiken och handelspolitiken. Under peri- oden har sammanlagt 415 subsidiaritetsärenden avgjorts. Det betyder att om- kring av subsidiaritetsärendena gällt betydelsefulla utkast till lag- stiftningsakter. I fördelningen av de betydelsefulla utkasten till lagstiftningsakter mellan utskotten framträder stora variationer, som framgår av diagram 13 nedan. Va- riationen följer som förväntat i stort variationen i fördelningen av subsidiari- tetsärenden mellan utskotten (jämför diagram 20, avsnitt 4.2.11). Diagram 13 Utkast till lagstiftningsakter som behandlats i faktapromemo- rior per utskott riksmötena /13–2016/17 FiU MJU JuU SkU SfU CU SoU AU KU UbU UU KrU FöU Vad som inte framgår av diagram 13 men som bör framhållas är att belast- ningen på ett utskott kan variera stort från ett till ett annat utan att det kan kopplas samman med variationen av det totala antalet betydelsefulla ut- kasttilllagstiftningsakter.Socialförsäkringsutskottetansvaradet.ex.för16be- tydelsefullautkasttilllagstiftningsakterriksmötet2015/16 men baranågoten- staka övriga riksmöten. Även för näringsutskottet och miljö- och jordbruksut- skottet finns påtagliga variationer i belastningen mellan riksmöten. Variation- erna i belastningen kan gissningsvis härledas till att olika frågeområden aktu- aliseras i EU-arbetet, på grund av yttre omständigheter eller till följd av ett internt cykliskt översynsarbete. Genomförda överläggningar om betydelsefulla utkast till lagstiftnings- akter Av de 345 betydelsefulla utkasten till lagstiftningsakter /13–2016/17 har 154 () varit föremål för överläggning. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN uppgift kommer sannolikt att justeras uppåt eftersom ett antal av de betydel- sefulla utkasten till lagstiftningsakter /17 kan förutses bli föremål för överläggning under det kommande . Räknar man enbart riksmö- tena2012/13–2015/16finnsdet252betydelsefullautkasttilllagstiftningsakter varav 135 () varit föremål för överläggning. Överläggningarna om betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter utgör av alla EU-frågor som varit föremål för överläggningar under peri- oden. I den föregående redovisningen av överläggningar konstaterades att kategorin förslag till rättsakter utgjorde av alla överläggningar. Det finns således skäl att anta att det bara är få andra förslag till rättsakter än utkasten till lagstiftningsakter som blir föremål för överläggning och att överläggningarna i huvudsak gäller de betydelsefulla ut- till lagstiftningsakter. Det ska dock påminnas om att den föregående redovisningen avser en dubbelt så . till fördelningen per finns betydande variationer i antalet överläggningarombetydelsefullautkasttilllagstiftningsakter.6 Drygt45över- läggningar har genomförts om lagstiftningsutkasten från vartdera /13 och 2015/16. /14 var motsvarande antal drygt 30. Färre än 10 överläggningar har genomförts om de betydelsefullalagstiftnings- utkasten från /15. Ser man i stället till andelen betydelsefulla lagstiftningsutkast som varit fö- remål för överläggningar är variationen liten. Andelen överläggningar stiger dock något när antalet betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter sjunker. Vid fåbetydelsefullautkasttilllagstiftningsaktertycksalltsåsannolikhetenökaför att fler av dem blir föremål för överläggning. I diagram 14 visas hur de genomförda överläggningarna om betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter fördelas mellan utskotten. Det kan noteras i jäm- förelse med diagram 13 att framför allt näringsutskottet och trafikutskottet, men även finansutskottet, har ett lågt antal genomförda överläggningar i rela- tion till deras antal betydelsefulla utkast till lagstiftningsakter. Framför allt ar- betsmarknadsutskottet och socialutskottet, men även skatteutskottet och soci- alförsäkringsutskottet, täcker de betydelsefulla utkasten till lagstiftningsakter relativt väl i sina överläggningar. De fyra utskott som har överlagt om minst antal utkast till lagstiftningsakter är också de utskott som ansvarar för minst antal. 6 Indelningenperriksmöteärbaserad påfaktapromemoriornasnumrering.I antaletöverlägg- ningar 2012/13 ingår t.ex. överläggningar om de utkast till lagstiftningsakter som behandla- des i faktapromemorior under , oavsett om överläggningarna ägde rum samma eller . Uppgifterna omfattar enbart den första överläggningen i det ansvariga utskottet. Utskottets upprepade överläggningar om samma utkast till lagstiftningsakt eller andrautskottsöverläggningaromutkasttilllagstiftningsakterunderannatutskottsansvarhar inte räknats. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Diagram 14 Överläggningar per utskott om utkast till lagstiftningsakter som behandlats i faktapromemorior riksmötena /13–2016/17 MJU SkU JuU SfU FiU CU AU SoU NU UU KrU UbUFöU Uppskattningsvis har det stora flertalet av överläggningarna ägt rum från det att utkastet till lagstiftningsakt lades fram. Det finns flera exempel på överläggningar men också enstaka exempel på att avsevärt än har förflutit. Inte sällan kan man miss- tänka att sommaruppehållet har bidragit till att tiden till dess att en överlägg- ning genomförs dragits ut. I 7 kap. 3 § riksdagsordningen (RO) föreskrivs att för varje valpe- riod inom sig ska välja en unionen () för samråd enligt 10 kap. 10 § regeringsformen (RF). Vidare anges i 7 kap. 4 § RO att varje partigrupp vid sammanträden har rätt att ersätta en ledamot med en ledamot av berört utskott. Denna rätt har dock inte en par- tigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. I 7 kap. 14 § RO föreskrivs att regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också råd- göra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Vidare ska regeringen överlägga med i andra frågor om arbetet i EU när nämnden av särskilda skäl begär sådan överläggning. Reger- ingen ska också rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . I tilläggsbestämmelse 7.15.5 anges att vad som yttras vid överläggningar med regeringen ska nedtecknas i läsbar form. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN 3.4.1 begränsad och utökad uppgift för Ursprungligen reglerades uppgift enligt följande (8 kap. 15 § lagen [1994:1651] om ändring i riksdagsordningen): RegeringenskallunderrättaEU-nämndenomfrågorsomavsesblibehand- lade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som rege- ringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden be- stämmer. BegärminstfemavledamöternaiEU-nämndenattregeringenskallråd- göra med nämnden enligt första stycket skall nämnden föranstalta om detta, såvida den inte finner att därmed förenat dröjsmål skulle leda till avsevärt men. Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse huvudsakligen genom de ändringar som riksdagsstyrelsen föreslog på grundval av riksdagskommitté, dvs.samtidigtsomöverläggningsinstitutetinfördes(framst.2005/06:RS3,bet. 2005/06:KU21, bet.2006/07:KU3,rskr.2006/07:2526).Enligtriksdagsstyrel- sen borde samrådet i fokusera på de frågor på rådets dagordning där beslut ska fattas, i syfte att skapa utrymme för utskotten. Förslaget innebar därför att den första meningen ändrades så att orden ”som avses bli behand- lade” ersattes av ”som ska beslutas”. I den andra meningen utgick dessutom formuleringen”somregeringenbedömersombetydelsefullaochiandrafrågor som nämnden bestämmer”. Att denna begränsning utgick innebar att samtliga beslut i rådet skulle bli föremål för samråd. Därmed ansågs möjligheten för en minoritet att begära samråd vara överflödig. 3.4.2 Avgränsningen till beslut De beslut i rådet som samrådet skulle fokusera på exemplifierades av som beslut om en politisk överenskommelse eller antagandet avenrapportelleravriktlinjer(framst.2005/06:RS3s.50).Iförfattningskom- mentaren anges vidare att besluten som nämns tar sikte på unionens rättsakter men även inbegriper andra typer av beslut som ministerrådet fattar (framst. 2005/06:RS3 s. 167). Vid inrättandet av fick det enligt förutsät- tas att frågor som ska tas upp i oftast kommer att behandlas i utrikesnämnden, och att de därutöver kan behandlas i (bet. 1994/95:KU22 s. 19). I en granskning 2005 konstaterade konstitutionsutskot- tetattenpraxismedsamrådsförfarandeinförmöteniEuropeiskarådetutveck- lats trots att det inte fanns någon reglerad skyldighet om detta (bet. 2004/05:KU20 s. 168). En sådan reglering av samrådsskyldigheten inför mö- ten i infördes genom de ändringar som föreslogs av riksdagskommitté. ansåg att hant- ering inför möten i behöver den överblick som 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN i bör regleras i riksdagsordningen. Detta innebar en bekräf- telse av rådande praxis (framst. 2005/06:RS3 s. 54, bet. 2005/06:KU21). I och med Lissabonfördraget blev en EU-institution med dagens EU-arbete och motionshanteringen, fann med anledning av detta att lagtextenborde gesetttillägg så attsamrådet skullegällaintebarainför möten utan även beslut i (2010/11:URF2 s. 68). Förslaget till ändrad reglering fördes in översyn av riksdagsord- Kommittén som beredde förslaget konstaterade att ingen förändring i Med hänvisning till uttalanden i frågan konstaterade kommittén att formuleringen innebar att också stats- och reger- ingschefernas möten inbegrips och att den också garanterar att de överlägg- ningar som inte syftar till beslut i blir föremål för samråd Därmed skulle även informella möten i omfattas, vilket också överensstämde med gällande praxis. delade kommitténs bedömningar, och beslutade i enlighet med sty- relsens förslag (2012/13:URF3 s. 214, framst. 2013/14:RS3, bet. 2013/14:KU46). –2017 har 27 informella EU-toppmöten och andra ak- tiviteter på stats- och regeringschefsnivå identifierats. Av dessa hanterades 20 stycken i samråd med , varav i sex fall i samband med samråd inför ett närliggande möte i . I de fall ingetsamrådgenomför- des lämnade regeringen med två undantag information till . bilaga 3 för detaljer. Bestämmelsen om att regeringen ska överlägga med i andra frå- gor om arbetet i EU när nämnden av särskilda skäl begär sådan överläggning infördes på förslag av i samband med behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag (bet. 2005/06:KU21 s. 30 f.). AvsiktenvarattmöjlighetenförEU-nämndenattpåkallaöverläggningmed regeringen i ett utskotts ställe skulle förebygga tänkbara svårigheter som kan uppkomma i form av t.ex. bristande överensstämmelse mellan ministerrådets dagordningar och utskottens beredningsområden. Möjligheten skulle också göra det möjligt för att träda in i ett utskotts ställe under viss begränsad tid, exempelvis under kammarens sommaruppehåll. Konstitutions- utskottet konstaterade att det således inte rör sig om någon oinskränkt möjlig- het för att träda in i ett utskotts ställe vid överläggningar och att detiförhållandetmellanutskottochEU-nämndskarådaensamsynkringvilka förutsättningar som gäller för utövande av dessa befogenheter. Parentetiskt kan tilläggas att innebörden av termen överlägga i detta sam- manhang inte är liktydig med innebörden av termen överläggningar i tilläggs- 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN bestämmelsen 7.15.5 om nedtecknande av yttranden i . Tilläggs- bestämmelsen tillämpas på överläggningar med regeringen i samrådssitua- tionen. Om den också skulle tillämpas på överläggningar med regeringen då träder in i ett utskotts ställe är oklart, eftersom ännu inte har begagnat sig av denna möjlighet. 3.4.5 Samråd med om A-punkter Rådets dagordning delas in i två delar: en del för lagstiftningsöverläggningar och en del för icke lagstiftande verksamhet. Rådsmötena är offentliga i delar som gäller lagstiftningsöverläggningar. Behandlingen av dagordningspunkter inom den icke lagstiftande verksamheten är bara offentlig om rådet beslutat om det (FEU artikel 16.8, rådets arbetsordning beslut /937/EU artikel 3.6 och artikel 8). Punkterna i varje del på dagordningen delas i sin tur in i A- och B-punkter. B-punkterkrävermerellermindreomfattandeöverläggningarirådet.A-punk- terna däremot fattar rådet beslut om utan överläggning. Kriteriet för en A- punkt är med andra ord att man konstaterat att ett tillräckligt antal medlems- stater står bakom beslutet och att inget ytterligare behöver sägas i frågan. För- handlingarna har således avslutats och en överenskommelse nåtts i rådets för- beredande organ, dvs. arbetsgrupper och Coreper. En A-punkt kan innan för- handlingarna avslutadesha funnits somen B-punkt på rådets dagordning, men så måste inte vara fallet. A-punkterna antas vanligen vid inledningen av respektive del av rådsdag- ordningen. Det sker som regel utan diskussion, men vid godkännandet av A- punkterna kan en rådsmedlem eller kommissionen uttrycka sin mening och låta uttalanden tas till protokollet. Om ställningstagandet till en A-punkt kan leda till ytterligare överläggningar eller om en rådsmedlem eller kommis- sionen begär det ska den punkten avföras från dagordningen såvida inte rådet beslutarnågotannat.Iprocedurfrågorsomdennabeslutarrådetmedenkelma- joritet, dvs. med en majoritet av sina medlemmar (rådets arbetsordning beslut /937/EU artikel 3.8, FEUF artikel 238.1 och 240.3). Ärenden som medlemsstaterna i Coreper godkänner för antagande som A- punkter förs fortlöpande upp på en lista. Dessa A-punktslistor innehåller van- ligenfrågoravvittskildartinomenradolikasakområden.BeslutomA-punk- terna fattas normalt vid det närmast följande rådsmötet, oavsett vilken råds- konstellation det är som sammanträder. På den preliminära dagordningen för ett rådsmöte anges dokumentreferen- sen till den aktuella A-punktslistan. Den preliminära dagordningen sänds till direkt från rådet någon dag innan rådsmötet. A-punktslistan blir dock allmänt tillgänglig på rådets webbplats först efter att rådet beslutat om A-punkterna på listan. efter rådsmötet publicerar rådets general- sekretariat också information om resultaten från rådsmötet. I informationen ges kortare beskrivningar av de antagna A-punkterna. Informationen om re- sultaten från rådsmötet är i detta skede preliminär och finns bara tillgänglig på 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Efter att informationen har justerats, någon eller några , sänds den till direkt från rådet. Information och samråd om A-punkter sett deras karaktär. I förarbetena uppgavs emellertid att det allmänt sett vore angeläget att fick möjlighet att påverka förhandlingsupplägget i mera betydelsefulla frågor medan detaljer och teknikaliteter med fördel kunde hanteras av regeringen på egen hand. Regeringen skulle ta initiativ till samråd i frågor som den ansåg var betydelsefulla. kunna begära samråd i andra frågor. skulle på det sättet få det slut- liga ställningstagandet till vad som är en betydelsefull fråga. sig att regering och riksdag skulle söka sig fram på en väg somi bästa fall dels på ett naturligt och ändamålsenligt sätt koncentrerar samrådet på de viktigare frågorna, dels låter samrådets omfattning bli ett resultat av en levande dialog 1994/95:19 s. 536 f., bet. 1994/95:KU22). Inför EU-medlemskapet fördes inget resonemang om samrådet utifrån in- delningen av rådsbesluten i A- och B-punkter. Redan tidigt uppstod dock ett behov från sida att förtydliga att rådets A-punkter omfattades av I ett tillkännagivande till regeringen 1996 underströks önskemålet att regeringens skriftliga information till EU- nämnden skulle tillföras uppgifter om viktiga ärenden som kan bedömas bli behandlade som A-punkter. Även om det ansågs troligt att många av dessa ärenden tidigare hade varit av kontroversiellt slag och då varit föremål för be- handling i , uteslöt man inte att det kunde vara viktigt att EU- nämnden inför det slutliga avgörandet i rådet fick besked om vilken stånd- punkt som det tidigare rådsarbetet lett fram till. Vidare anfördes att det också torde förekomma att viktiga frågor i realiteten avgörs i Coreper eller i andra kommittéer utan diskussioner i rådet och att även dessa A-punkter bör redovi- sas för (bet. 1996/97:KU2 s. 27, skr. 1996/97:74–76). Fokus i tillkännagivandet ligger på att tillgodose ett informationsbehov. Detta kan förstås mot bakgrund av att samrådsskyldigheten vid tiden gällde inför beslut i rådet somregeringen bedömde sombetydelsefullaoch andra frå- gor som bestämde. Detta ändrades 2007 till dagens reglering. Ändringen innebar att samrådsskyldigheten inte längre begränsades till de be- därmed bli heltäckande för de frågor på rådets dagordning där beslut ska fattas 2005/06:RS3 s. 50 och 167). I förarbetena finns inga överväganden om vad den ändrade omfattningen av samrådsskyldigheten skulle innebära för rådets beslut om A-punkter. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN bör ligga på eventuella förhandlingsstrategiska överväganden (framst. 2005/06:RS3 s. 49) talar för att man inte primärt såg A-punkter framför sig, eftersom förhandlingarna om A-punkter i praktiken är avslutade. I tillämpningen av bestämmelse har dock samtliga A-punktsbeslut kommit att göras till föremål för samråd. Det har inte varit möjligt att spåra hurdettautveckladesmeniEU-nämndensverksamhetsberättelseförriksmötet /09 anges att regeringens samråd med , vad gäller troliga A- punkter inför kommande ministerråd, fr.o.m. genomförs genom skriftligt samråd. Det ska för tydlighets skull framhållas att skriftliga samråd genomförs även inför vissa andra rådsbeslut som av olika skäl inte är möjliga att behandla vid ett sammanträde med . riktlinjer för handläggningen av I- och A-punkter7 finns i cirkulär 4. Där anges att samrådet omA-punkter enligt överenskommelse görs genomskriftligt förfarande.