rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — Vägledaren ska också anpassa vägledningsinsatserna efter den sökandes behov och situation.292 I det här avsnittet redovisas uppgifter om hur möjligheterna för studie- och yrkesvägledarna att bibehålla sin opartiskhet ser ut i praktiken. Hanteringen av motstridiga mål Uppfattningen om i vilken mån studie- och yrkesvägledare kan arbeta på ett opartiskt sätt varierar. Forskning visar att många skolor och huvudmän, i synnerhet i städer och större tätorter, verkar på en skolmarknad, vilket innebär att man konkurrerar om elever då huvudmännen är beroende av att elever väljer deras skolor för att få ett tillräckligt elevunderlag för att kunna bedriva verksamheten. Som en konsekvens av detta kan det finnas en risk för att huvudmän och skolor har förväntningar på vägledarna att särskilt informera elever i den egna om huvudmannens gymnasieskola.293 menar bl.a. elevorganisationen () att vägledare kan ha särskilda kunskaper om huvudmannens egna skolor, vilket förklarar att elever ibland, t.ex. inför gymnasieval, upplever att de får mer information om huvudmannens skolor än om andra.294 menar å sin sida att det inte sällan förekommer övergripande kommunala mål, t.ex. om att öka kommunens befolkningsstorlek, som går på tvärs mot tanken om en opartisk vägledning och att detta kan försvåra studie- och yrkesvägledarnas arbete och möjlighet att förhålla sig opartiska. I en sådan situation kan kommunen ha förväntningar på att elever ska gå på de skolor som finns i kommunen och vid t.ex. gymnasievalet inte välja skolor i andra kommuner.295 290Ungdomsbarometern och Skolsamverkan: Syv-barometern 2016. 291Skolverket: Allmänna råd. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 292Sveriges vägledarförening: Etiska riktlinjer. 293Lundahl, : Vägledning på gymnasiemarknaden. Kapitel i Karriärvägledning – En forskningsöversikt, , (red. 294Uppgift från elevorganisationen (). 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET SKL menar dock att många kommuner har uttalade mål om att studie- och yrkesvägledningen ska vara opartisk i förhållande till olika skolhuvudmän. praktiken har detta kunnat innebära att vägledarna inte arbetar med marknads- föring av skolor utan att denna arbetsuppgift utförs av någon annan. även exempel på hur ansvaret för studie- och yrkesvägledningen i den kom- munala förvaltningen kan organiseras för att säkerställa att eleverna får en Ansvaret för vägledningen kan t.ex. läggas under en an- menar att det är sällsynt att rektorer och huvudmän aktivt försöker påverka studie- och yrkesvägledarna i deras arbete med att informera och stödja elever.297 Inom ramen för den här uppföljningen har det dock fram- kommit att en del studie- och yrkesvägledare kan uppleva att de ibland åläggs uppgifter som riskerar deras opartiskhet. Exempel på detta är att medverka vid gymnasiemässor där fokus ligger på att informera om den egna skolan eller huvudmannens skolor till ungdomar som står inför sitt gymnasieval. menar andra att denna typ av arbetsuppgift inte ska ses som studie- och yrkes- vägledning och att det därför inte är problematiskt i förhållande till vägled- Bland andra och Lärarförbun- det pekar också på att det ankommer på vägledaren att hävda sin professionella integritet och påpeka för arbetsledningen att vissa arbetsuppgifter kan vara olämpliga i förhållande till yrkesrollen som vägledare.298 Bestämmelser om uppehållstillstånd kan påverka vägledningsarbetet beslutade i enlighet med regeringens förslag att nyan- lända ungdomar som går i gymnasieskolan och som sköter sina studier ska få möjlighet att få förlängt uppehållstillstånd i . Det innebär att de kan slutföra sin gymnasieutbildning även om deras tidigare tillstånd utfärdat av har upphört.299 beslutade om ytterli- gare förändringarna i bestämmelserna om uppehållstillstånd kopplade till Beslutet innebär att en utlänning som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om utvisning ska kunna beviljas ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för studier på gymnasial nivå om vissa kriterier är uppfyllda. över förlängt uppehållstillstånd ska asylsökande ungdomar även kunna få för- längt uppehållstillstånd för att fullfölja gymnasiestudier och även möjlighet till permanent uppehållstillstånd om de därefter lyckas få ett arbete inom en viss Förändringarna i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjlig- heten att få uppehållstillstånd i träder i kraft den 1 juli 2018.300 296 SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 297 Uppgift från och . 298 Uppgift från . 2016/17:133, bet. 2016/17:SfU19 och rskr. 2016/17:239 samt lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd 2017/18:FiU49. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET De ovan refererade bestämmelserna om uppehållstillstånd kopplade till deltagande i utbildning kan behöva beaktas av studie- och yrkesvägledarna i deras vägledning av de berörda eleverna, och vägledarna kan i detta sammanhang få en viktig roll. 5.5Studie- och yrkesvägledarnas utbildning och arbetsmarknad För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande enligt skollagen ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder.301 Även om kraven i skollagen inte uttryckligen innebär att den som arbetar som studie- och yrkesvägledare måste ha en examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram302 är detta den utbildning som i första hand ger kompetens när det gäller arbete med studie- och yrkesvägledning.303 I det här avsnittet redovisas bl.a. utvecklingen när det gäller andelen vägledare som arbetar i grundrespektive gymnasieskolan och som har examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet, högskoleutbildningens kvalitet, popularitet, genomströmning och utformning samt arbetsmarknaden för vägledare som har examen från programmet. Andel studie- och yrkesvägledare med examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram I det här avsnittet redovisas statistik över andelen vägledare i grundrespektive gymnasieskolan med examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. Andelen vägledare i med examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet Statistik från visar att andelen studie- och yrkesvägledare i som har genomgått högskolans studie- och yrkesvägledarprogram ökade från //15. Läsåren 2015/16 och 2016/17 sjönk dock andelen vägledare i som har genomgått en sådan utbildning och låg 2016/17 på . Utvecklingen beskrivs i tabell 5.5 nedan. 3012 kap. 30 § skollagen (2010:800). 3022 kap. 29 och 30 §§ skollagen (2010:800). 2017/18:RFR24 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Tabell 5.5 Andel studie- och yrkesvägledare i med utbildning från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. Utveckling läsåren 2011/12–2016/17. Andel vägledare med utbildning från studie- och Andelen vägledare i gymnasieskolan med examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet Andelen vägledare i gymnasieskolan som har genomgått högskolans studie- och yrkesvägledarprogram är högre än i . Medan av vägledarna i /17 hade genomgått utbildningen var motsvarande andel i gymnasieskolan . Som framgår av tabell 5.6 nedan har andelen vägledare i gymnasieskolan som gått studie- och yrkesvägledarprogrammet stigit något mellan läsåren 2011/12 och 2014/15 från för att sedan sjunka till 2016/17. Tabell 5.6 Andel studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan med utbildning från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. Utveckling läsåren 2011/12–2016/17. Andel vägledare med utbildning från studie- och Frågan om krav på viss examen för studie- och yrkesvägledare För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande enligt skollagen ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller skollagens krav på att ha en utbildning avsedd för studie- och yrkesvägledande verksamhet får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder.304 3042 kap. 30 § skollagen (2010:800). 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET pekade 2015 på att det råder brist på studie- och yrkesvägledare som genomgått högskolans studie- och yrkesvägledarprogram framför allt i men även i gymnasieskolan och i vuxenutbildningen.305 Som framgår ovan saknar av dem som är anställda som studie- och yrkesvägledare i examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. Motsvarande andel för vägledare i gymnasieskolan är 20 procent.306 Enligt skollagen finns inget definitivt krav på att skolor ska ha en studie- och yrkesvägledare anställd eller att den som arbetar som vägledare ska ha examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. menar dock att det kan vara svårt för huvudmän och skolor att lyckas säkerställa att eleverna får tillgång till sådan personal som kan tillgodose deras behov av vägledning, som skollagen kräver, utan att ha en vägledare med en sådan utbildning anställd eller på annat sätt anlita sådan kompetens.307 Det råder emellertid delade meningar om i vilken mån det skulle vara lämpligt att införa ett författningskrav på att alla som arbetar som studie- och yrkesvägledare ska ha examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram, dvs. införa ett krav på legitimation för studie- och yrkesvägledare. Enligt förespråkarna för ett legitimationskrav skulle kravet markera vägledarnas specifika kompetens och höja statusen för yrket. Vägledarna skulle därigenom få bättre förutsättningar att med kraft driva frågor om skolans vägledningsuppdrag i förhållande till huvudmän och rektorer.308 Både de som inte förespråkar ett krav på legitimation för studie- och yrkesvägledare och flera av dem som i princip ställer sig positiva till ett legitimationskrav anser dock att det kan finnas praktiska problem med ett sådant krav. Det råder brist på utbildade studie- och yrkesvägledare, och många skolor har svårt att rekrytera personer som genomgått högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. Ett legitimationskrav skulle därför riskera att bli verkningslöst. Flera av de som inte förespråkar legitimation för studie- och yrkesvägledare menar också att även om högskolans studie- och yrkesvägledarprogram visserligen är bra kan det också finnas lämpliga personer med annan utbildning som kan fungera väl som vägledare, även om dessa personer givetvis behöver få kompetensutveckling för att klara uppdraget. Personer som t.ex. är socionomer eller beteendevetare och har fallenhet för att arbeta med ungdomar uppfattas av flera kunna fungera väl som vägledare.309 306Uppgift från statistikdatabas . 308Uppgifter från bl.a. och . 309Uppgift från och . 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Högskolans studie- och yrkesvägledarprogram Studie- och yrkesvägledarprogrammet är en högskoleutbildning som omfattar 180 högskolepoäng, vilket motsvarar heltidsstudier. Utbildningen anordnas vid tre lärosäten: , och . Utbildningen som anordnas av ges på orterna . Vid respektive anordnas utbildningen utöver som studier på campus även som distansutbildning. Studie- och yrkesvägledarprogrammet leder till en yrkesexamen. Enligt högskoleförordningen ska studenten för att få studie- och yrkesvägledarexamen visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som studie- och yrkesvägledare inom skolväsendet.310 Programmet omfattar för vägledaryrket centrala studieområden och de kunskaper, förmågor och förhållningssätt som krävs för att få en studie- och yrkesvägledarexamen beskrivs i högskoleförordningen.311 Exemplet i figur 5.1 nedan illustrerar studie- och yrkesvägledarprogrammets innehåll på . Figur 5.1 Utformning av studie- och yrkesvägledarprogrammet vid – fyra studieblock För studie- och yrkesvägledarutbildningen vid sammanfattas de fyra kunskapsområdena på följande sätt: •Det samhällsvetenskapliga blocket syftar till att ge kunskaper om hur samhälle, arbetsliv och utbildning organiseras och fungerar. •Det beteendevetenskapliga blocket inrymmer de grunder i psykologi, pedagogik och sociologi som är nödvändiga för att förstå människors beteenden på ett sådant sätt att man kan fungera som vägledare och kommunikatör. 310Högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2. 311Högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2. 5STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET •Utbildningens kärnblock karriärutveckling och vägledning syftar till att ge studenterna kunskap och färdigheter i kommunikation och samtal med fokus på förståelse och insikt om människors karriärmönster och hur vägledare kan hjälpa människor att hantera frågor och funderingar kring val av utbildning, yrke och karriär. •Praktikblocket är huvudsakligen inriktat mot utbildningssektorn, men praktiken kan även genomföras på t.ex. Arbetsförmedlingen eller andra verksamheter som bedriver olika former av karriärvägledning. Praktiken innebär bl.a. att man självständigt genomför vägledningssamtal, enskilt eller i grupp, undervisar och informerar. Vid utbildningen på omfattar praktiken tre perioder om vardera fem veckor.312 () utvärderade studie- och yrkesvägledarprogrammet vid respektive samt vid (fr.o.m. ) med avseende på hur väl de uppfyllde kraven i högskolelagen och i examensbeskrivningarna i de förordningar som ansluter till lagen. I utvärderingarna granskade UKÄ i vilken utsträckning studenternas faktiska studieresultat motsvarade de förväntade resultaten. Samtliga studie- och yrkesvägledarutbildningar vid de tre lärosätena bedömdes ha hög kvalitet, vilket innebar att de uppfyllde kvalitetskraven för högre utbildning. De tre utbildningarna bedömdes dock ha utrymme för utveckling.313 En alumnienkät från visar att även de tidigare studenterna förefaller vara nöjda med sin utbildning och upplever att den är relevant för de arbeten de fått efter utbildningen. Mellan av de tidigare studenter som svarande på enkäten upplevde att utbildningen hade en hög eller mycket hög relevans för det arbete de fått.314 efterlyste en del tidigare studenter att utbildningen i högre utsträckning skulle behandla vägledningen av t.ex. nyanlända vuxna och ensamkommande ungdomar och de bestämmelser som styr verksamheten i skolväsendet. Några efterfrågade även fler valbara kurser och större fokus på vägledning utanför skolan.315 Söktrycket till studie- och yrkesvägledarutbildningen, dvs. antalet sökande per utbildningsplats, har ökat . Vid ökade söktrycket från 312Stockholms universitets webbplats . 313 : Reg.nr 411-663-13. 314 Flera frågor ingick i frågeblocket och behandlade bl.a. kunskaper om i vilken mån respondenterna upplevde att utbildningen förmedlat kunskap om utbildning, arbetsliv och samhällsutveckling, förmågan att tillämpa olika teorier för vägledning i vid respektive snäv bemärkelse och i förhållande till individers och gruppers behov. didaktik, : Studie- och yrkesledarenkät . 315 didaktik, : Studie- och yrkesledarenkät . 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET 1,6 sökande per plats till 5,1 sökande per plats . Vid ökade söktrycket från 2,1 till 4,1 sökande per plats och vid från 1,6 till 3,6 sökande per plats. I tabell 5.7 nedan redovisas söktrycket samt antalet förstahandssökande vid respektive lärosäte som anordnade utbildningen åren 2011–2016. Tabell 5.7 Antalet sökande per utbildningsplats (söktryck) samt antalet förstahandssökande vid respektive lärosäte som anordnade studie- och yrkesvägledarprogrammet åren 2011–2017. Källa: UKÄ. har omkring 100 studenter börjat på studie- och vägledarprogrammet vid respektive . Vid har antalet nybörjarstudenter varierat mer. Mellan 54 och 98 studenter har påbörjat studier vid programmet vid lärosätet varje höst . påbörjade sammanlagt 308 studenter studier vid studie- och yrkesvägledarutbildningen vid de tre lärosätena.316 fanns på studie- och yrkesvägledarprogrammet 256 registrerade helårsstudenter vid , vilket var nästan lika många som vid där 260 studenter fanns registrerade. Vid fanns 183 helårsstudenter registrerade. Antalet personer som genomgår studie- och yrkesvägledarprogrammet har ökat kraftigt . Som framgår av tabell 5.8 nedan avlade 233 personer examen från studie- och yrkesvägledarutbildningen totalt i riket, vilket var en ökning med då 176 personer avlade examen. 316UKÄ:s Statistikdatabas om högskolan. 5STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Tabell 5.8 Antal avlagda examina från studie- och yrkesvägledarprogrammet 2012–2016, totalt i riket. Källa: UKÄ. En stor majoritet av dem som tog examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet 2016 var kvinnor, mellan ca 75 och , beroende på lärosäte. Representanter för studie- och yrkesvägledarprogrammet vid konstaterar att utbildningen de senaste 4–5 åren har ökat i popularitet. För att bli antagen krävs höga poäng från t.ex. gymnasieskolan, komvux eller högskoleprov och de som börjar på programmet är studiemotiverade. Få studenter avbryter sina studier; av omkring 100 antagna studenter avbryter mellan studierna.317 Detta kan jämföras med lärarutbildningen där mer än var tredje student () på ämneslärarprogrammet och mer än var fjärde grundlärarstudent () hoppar av utbildningen under de första två åren.318 Orsaken till det höga söktrycket och den goda genomströmningen på studie- och yrkesvägledarprogrammet uppges vara att utbildningen uppfattas ha hög status och drar till sig motiverade studenter med goda förutsättningar att klara av utbildningen. Utbildningens innehåll och upplägg kan också vara en förklaring till den goda genomströmningen då studenterna i utvärderingar ger utbildningens kurser och personalens bemötande goda omdömen.319 Behovet av att utbilda dem som redan arbetar som studie- och yrkesvägledare Det är ofta svårt att rekrytera studie- och yrkesvägledare med examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet. Enligt de rektorer som besvarat den enkät som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen ansåg att tillgången till personer att anlita med examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram var ganska eller mycket liten. Det fanns emellertid tydliga regionala skillnader då mer än hälften av rektorerna utanför storstäderna och storstadsnära kommuner ansåg att tillgången var ganska eller mycket liten, jämfört av rektorerna verksamma i 317Uppgift från representanter för studie- och yrkesvägledarprogrammet vid vid möte med myndighetsnätverk för studie- och yrkesvägledning171122. 318Uppgifterna avser riket. : hopp-bland-lararstudenter/ Publicerat 171013. 319Uppgift från representanter för studie- och yrkesvägledarprogrammet vid vid möte med myndighetsnätverk för studie- och yrkesvägledning171122. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET storstäder eller i storstadsnära kommuner.320 Rektorer för skolenheter med en- skild huvudman bedömde vidare att tillgången till vägledare att anlita vara sämre än vad rektorerna i kommunala skolor gjorde.321 Enligt regeringens direktiv till den statliga utredning om studie- och yrkes- vägledning som tillsattes finns det anledning att överväga hur verksamma studie- och yrkesvägledare som saknar rätt utbildning kan få sådan utbildning och därigenom få möjlighet att tillsvidareanställas. därför analysera hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skolväsen- det kan öka och vid behov lämna förslag på åtgärder och nödvändiga författ- ningsförslag.322 Även pekar på behovet av att genomföra ett ”studie- och yrkesvägledarlyft” för dem som arbetar som vägledare utan att ha examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram.323 Enligt en del lärosätesföreträdare finns dock en begränsad möjlighet att med bibehål- len kvalitet på kort sikt öka antalet utbildningsplatser på studie- och yrkesväg- ledarprogrammet då det finns få disputerade studie- och yrkesvägledare som kan undervisa på utbildningen.324 Andra menar att det med ett tillskott av re- surser skulle gå att öka antalet utbildningsplatser och att disputerade forskare från angränsande utbildningsområden skulle kunna engageras som lärare i de- Rektorer har inom ramen för den här uppföljningen påtalat att det kan fin- nas ett behov av uppdragsutbildningar för dem som arbetar som vägledare men saknar examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet och som trots be- hörighet inte blir antagna till programmet. De aktuella rektorerna menar att man gärna vill kunna erbjuda anställda en sådan kompetensutveckling för att kunna tillsvidareanställa medarbetare som bedöms ha förutsättningar att fun- gera väl som studie- och yrkesvägledare.326 320Var fjärde rektor uppgav att man hade svårt att bedöma tillgången på högskoleexaminerade studie- och yrkesvägledare och har svarat ’Vet inte’ på enkätfrågan. Av de rektorer som kunde bedöma den ansåg att tillgången var ganska eller mycket liten. Rektorer för skolenheter som endast bedrev undervisning för årskurs 1–6 bedömde tillgången på högskoleexaminerade studie- och yrkesvägledare som mindre än rektorer för övriga grundskolor samt gymnasieskolor och skillnaden syns även när hänsyn tas till regional indelning. Se vidare bilaga 1. 321Bland skolenheter i mindre städer/tätorter och i landsbygdskommuner ansåg av rektorerna på skolor med enskild huvudman att tillgången var ganska eller mycket liten jämfört av rektorerna i kommunala skolor i mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner. Se vidare bilaga 1. 324Uppgift från vid . 325Uppgift från , kultur och identitet vid . 326Skolverket har rätt att upphandla vissa uppdragsutbildningar. Jfr t.ex. Lärarlyftet. För ytterligare uppgifter se prop. 2009/10:149 s. 83–84. Se även UKÄ, rapport 2016:8 om uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. även förordning (2002:760) om uppdragsutbildning via universitet och högskolor och förordning (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET God arbetsmarknad för studie- och yrkesvägledare Arbetsmarknaden för dem som har examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram är god, enligt som är den fackliga organisation som organiserar flest studie- och yrkesvägledare.327 Många studenter får erbjudanden om arbete redan innan de avlagt examen.328 Av en alumnienkät till tidigare studenter på framgår att av de svarande hade fått arbete eller efter avslutad utbildning. En lika stor andel hade fått en tillsvidareanställning. Enligt samma undersökning hade lönerna för de nyutexaminerade vägledarna också ökat. Andelen nyutexaminerade vägledare med en månadslön i spannet 30–hade ökat från 2016.329 Även om majoriteten av dem som genomgått studie- och yrkesvägledarprogrammet på högskolan arbetar inom skolväsendet, har många av dem som utexaminerats också rekryterats till verksamheter utanför skolan i såväl den offentliga som den privata sektorn. Enligt en alumniundersökning bland tidigare studenter vid framgår att endast 30–av de tidigare studenterna börjat arbeta i skolan. Övriga hade gått till andra arbeten i privat eller offentlig sektor.330 I alumniundersökningen från var andelen nyutexaminerade vägledare som arbetade i andra verksamheter än i skolväsendet visserligen mindre än bland Malmöstudenterna, , men andelen hade fördubblats mellan 2013 och 2016.331 Ett exempel på en annan verksamhet som i högre utsträckning än tidigare börjat att rekrytera studie- och yrkesvägledare är Arbetsförmedlingen. Ef- tersom gruppen arbetslösa i allt högre grad består av personer som står långt från arbetsmarknaden uppger representanter för Arbetsförmedlingen att myndigheten börjat prioritera vägledningsfrågan eftersom de arbetslösa numera oftare behöver vägledning och utbildning innan de kan matchas till arbete. Detta har även medfört att myndighetens behov av att anställa personal med studie- och yrkesvägledarkompetens har ökat.332