rfr · H50WRFR26 · 2018-01-01 00:00:00 — anpassning av väg och järnväg till ett Riksdagstryckeriet, , 2018 Med ett förändrat klimat ökar risken för översvämningar, ras, erosioner och stormskador, vilket får konsekvenser för vår transportinfrastruktur. Väg och järnväg är speciellt sårbara för konsekvenserna av klimatförändringar. I granskning av rikets styrelse och förvaltning ingår att följa upp och utvärdera fattade riksdagsbeslut. Som ett led i denna uppgift beslutade trafikutskottets arbetsgrupp för uppföljning- och utvärdering därför att genomföra en uppföljning av klimatanpassning av infrastruktur med fokus på skogsbilvägar och järnvägstunnlar genom städer. Den slutliga rapporten och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur (2017/18:RFR16) färdigställdes . I samband med publiceringen av rapporten anordnade trafikutskottet även en offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett förändrat klimat. Syftet med utfrågningen var att belysa olika frågeställningar och fördjupa kunskaperna inom området. •Eva , nationell klimatanpassningssamordnare, •Hjördis Löfroth, forskningssamordnare, forskning inom klimatanpassning, •Pär , senior rådgivare höghastighetsjärnväg, •Signild Nerheim, oceanograf, •Rami Yones, enhetschef, •Anna-Karin , vattenhandläggare, miljöavdelningen, •Björn , forskare , •Kenneth , projektledare , •Oskar Fröidh, transportforskare •Mattias , forskare/verksamhetsledare för centrum för klimatpolitisk forskning, •Ulf Arumskog, utvecklingschef och kommunens Ostlänkensamordnare, •Mikael , forskare på Skogforsk med inriktning mot skogsbilvägar •Torsten , samordnare för alla vägmästare på och representerar i nationella och regionala forum •Karolina , transportdirektör, •Anneli , , ansvarig för statsbidragsfinansierade enskilda vägar i •Magnus , sekreterare i för Produktion (RTP), tidigare , och ansvarig för underhåll och systemutveckling för skogstransporter på Skogsbrukets Datacentral (SDC) •Anders , inköpschef transporter Skog, delaktig i ”Frizon ”. Utskottet bedömer att det som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgänglig för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Program för trafikutskottets öppna utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett förändrat klimat ................................................................ Ordföranden (MP).................................................... (S)............................................................................. , Skogsbrukets Datacentral .................................................... Vice ordföranden (M) ................................................ Bildpresentationer från utfrågningen ............................................................ Program för trafikutskottets öppna utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett förändrat klimat –12.00, Förstakammarsalen 8.45–8.50 Inledning (MP), ordförande i trafikutskottet 8.50–9.05 uppföljning Kort presentation av uppföljningen arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering: gruppens slutsatser (S), ordförande trafikutskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering 9.05–9.20 Klimatanpassning av transportinfrastruktur Klimatförändringars effekter på väg- och järnvägsanläggningar , nationell klimatanpassningssamordnare, Utmaningar vad gäller markegenskaper och markstabilitet för väg- och järnvägsnät i ett förändrat klimat , forskningssamordnare, forskning inom klimatanpassning, Stora infrastruktursatsningar – en internationell utblick , senior rådgivare höghastighetsjärnväg, 9.20–9.35 Hur planera med många osäkerheter – planeringsprocesser, ny kunskap och flera klimatscenarier Avvägningar i stora infrastrukturprojekt , vattenhandläggare, , 9.35–9.45 Anläggning av järnväg som klarar havsnivåhöjning, skyfall och grundvatten Att ta höjd för en robust anläggning – krav baserade på riskanalyser Hur kommer Varbergstunneln att klara översvämningar och grundvatteninträngning? 9.45–10.00 Ny järnväg genom städer – möjligheter och svårigheter i ett förändrat klimat Lokalisering av järnväg – klimatanpassning Infrastrukturförvaltare måste klimatanpassa – vilka är hindren och vilka är möjligheterna? , forskare/verksamhetsledare för centrum för klimatpolitisk forskning, om Ostlänken och ett nytt resecentrum , utvecklingschef och kommunens Ostlänkensamordnare, , 10.00–10.25 Kaffe 10.25–11.00 Väg 10.25–10.40 Skogsindustrins behov och klimatförändringens påverkan på vägarna , forskare på Skogforsk med inriktning mot skogsbilvägar behov och vidtagna åtgärder , samordnare för alla vägmästare på och representerar i nationella och regionala forum Skogsindustrins behov av råvarutransporter – en förutsättning för bioekonomi 2017/18:RFR26 PROGRAM 10.40–10.50 Utmaningar för väghållare i ett förändrat klimat Statsbidragets användning för klimatanpassning av infrastruktur , , ansvarig för statsbidragsfinansierade enskilda vägar i 10.50–11.00 Samverkan , sekreterare i för Produktion (RTP), tidigare , och ansvarig för underhåll och systemutveckling för skogstransporter på Skogsbrukets Datacentral (SDC) , inköpschef transporter Skog, delaktig i ”Frizon ” 11.00–11.55 Frågestund Frågor från utskottets ledamöter 11.55–12.00 Avslutning (M), vice ordförande trafikutskottet Ordföranden: Jag hälsar alla välkomna hit. Jag heter och är ordförande i trafikutskott. har vi en offentlig utfrågning som handlar om klimatanpassning, vägar och järnvägar med anledning av att viunder har arbetat med en uppföljningsrapport, där vi har granskat vissa specifika saker i relation till det klimat som förändras. Varför gör vid det? Jag har ibland stött på människor som inte anser att man ska syssla med klimatanpassning utan att man framför allt ska ägna sig åt att försöka förhindra att klimatet förändras. Att syssla med klimatanpassning har vissa ansett vara en sorts nederlag. Men så är faktiskt inte fallet. Klimatanpassning går nämligen inte att förneka. Det går inte att förneka att klimatet förändras. Det är här och . Det är inte någon annanstans och någon annan gång. Den gångna månadens värme och torka i stora delar av vårt land tror jag har gjort det uppenbart att någonting håller på att förändras. Det som vi har gjort är att försöka utgå från prognoser och på vilket sätt har anpassat sitt arbete när det gäller dimensionering av vägar och järnvägar för att kunna möta de klimatförändringar som pågår. Vad är det som är relevant att titta på då? Vi har i första hand fokuserat på skyfall och långvariga regn och i vilken utsträckning banvallar, järnvägstunnlar och annat är utformade för att möta de utmaningar som extrema väderleksförhållanden innebär. Men det handlar också om det faktum att marken i norra är frusen betydligt . Det har stor relevans för en av våra exportnäringar, det vill säga skogsindustrin, eftersom man måste vara mycket rädd om vägsystemet för att det ska kunna vara farbart för att transportera råvara till förädling och annat som behövs för att skogsindustrin ska fungera. Det finns en annan aspekt av klimatförändringarna som vi inte fokuserar på i denna rapport men som nog också framöver kommer att vara ganska relevant, och det är solkurvor och hur man möter långvarig hetta och i vilken utsträckning järnvägen är dimensionerad för att klara av detta. Anledningen till att vi gör en uppföljningsrapport är att uppgift, utöver att besluta om lagar, skatter och anslag, också är att följa upp och granska. Denna uppgift tar vi på stort allvar i trafikutskottet. Det handlar nämligen om aktsamhet om skattebetalarnas pengar. Man måste se till att det som man anlägger när man anlägger nytt blir så robust som möjligt och att man inte snålar eller är okunnig i planeringen, så att anläggningen sedan är skör och skadas och måste repareras. Huvuduppgiften är att ha ett långsiktigt hållbart transportsystem, så att såväl enskilda som företag kan få sina transporter och resor utförda på ett bra sätt. Det innebär att när man väl drabbas av till exempel långvarig nederbörd eller skyfall helst ska kunna åstadkomma de förändringar som man behöver utan att stänga av trafiken onödigt mycket. Det är dessa aspekter som vi har tittat på i denna uppföljningsrapport. har vi en offentlig utfrågning där flera relevanta aktörer utifrån är in- bjudna, och de kommer först att få föredra rapporten och sedan ge olika aspekter på det hela. Efter kaffepausen kommer vi ledamöter att ställa frågor till dem som har talat och andra aktörer som finns i salen. Därmed lämnar jag över ordet till de tjänstemän i som har haft huvudansvaret för att skriva rapporten. , utvärderings- och forskningssekretariatet: Som ordföranden nämnde är uppföljning en av utskottets uppgifter. gällde det alltså en uppföljning av klimatanpassning av särskilt utsatta delar inom väg och järnväg, skogsbilvägar och järnvägstunnlar. Utgångspunkt för uppföljningen var det övergripande transportpolitiska målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. är uppföljningen färdig, och jag ska göra en kort resumé. ningarna har varit: Vilken roll spelar det transportpolitiska målet för klimatan- passning av infrastruktur? Har aktörerna kunskap om klimatförändringar? nerar och vidtar man åtgärder som anpassar infrastrukturen till ett förändrat När det gäller anläggning av ny järnväg är frågan vilka alternativ som finns till tunnlarna, med tanke på att tunnlar är ganska känsliga för vattenin- Vi har genomfört uppföljningen genom dokumentstudier, bearbetning av statistik när det gäller vägdelen och ett stort antal intervjuer med centrala ak- När det gäller den del inom uppföljningen som handlar om järnväg är det fokus på byggande. När det gäller den del som handlar om väg är det mestadels fråga om underhåll. Vi har tittat tillbaka på beredningen och hela processen. När man tittar på i framgår det att klimatförändringar inte var en fråga på och framåt blev stigande havsni- våer någonting som länsstyrelserna började titta på. det många statliga utredningar och myndigheter som började utreda frågan. 2009 kom lagstiftning om risker för översvämning som länsstyrelserna skulle ge akt på. började man efterfråga strategier och framför allt behovet av samordning, eftersom klimatförändringar är en tvärsektoriell fråga. har transportinfrastrukturplaneringen 2018–2029 på- gått, och i de olika rapporterna och i nationella planen syns ett ökat fokus på På bilden kan man se hur pilen går från transporter till miljön, och frågan är hur vi minskar klimatpåverkan. Det har varit i fokus. ser vi att det är ett förändrat klimat, och då går pilen åt andra hållet från miljön till våra infrastrukturanläggningar i form av ökad risk för översvämning med Detta kommer de olika talarna att ta upp. När det gäller järnvägar har vi tittat på tre tunnlar. i är en nybyggd tunnel som invigdes . Varbergstunneln och Ostlänken genom är under projektering. På bilden visas och tunneln som ska gå under ström. Den streckade linjen är den tunneldragning som man planerar. När det gäller i visar uppföljningen att under stormen , efter invigningen, fanns det en risk för översvämning där. Man hade planerat för en långsiktig havsnivåhöjning men inte tagit i beaktande att det kan vara en kombination av ganska måttliga väderfenomen som tillsammans ger exempelvis stigande havsnivåer och höga vågor inne i staden. Sedan fanns det också brister i beredskapen och oklara ansvarsförhållanden mellan aktörerna, vilket försenade lite grann. är en av de sista flaskhalsarna i . Där fanns kunskap i kommunen. Fokus på frågan om klimatförändring fick i och med regeringens tillåtlighetsbeslut, och man har planerat in många åtgärder. Men det har inneburit en fördyrning av projektet. Den andra infrastrukturägaren, kommunen, klimatanpassar sin del när man gör en stadsutveckling. I har man länge varit medveten om klimatförändringarna på grund av att det är översvämningskänslig stad. Fokus har redan från förstudien, och man planerar in klimatanpassningsåtgärder. När det avslutningsvis gäller hinder, som ni kommer att komma in på under utfrågningen, är det fråga om kostnader. Vem betalar för dessa klimatanpassningsåtgärder? Det är också fråga om att det är stora osäkerheter. Det handlar om att bygga anläggningar som ska hålla väldigt länge, och vi har ett förändrat klimat som vi inte vet hur det slår. Sedan har man frågan om ny och befintlig struktur. Man bygger något nytt, men hur skyddar man det gamla? , utvärderings- och forskningssekretariatet: Jag ska tala lite grann om det som handlar om skogsbilvägar. Jag tänkte inledningsvis visa en bild över hela vägnät. Som ni ser är ungefär tre fjärdedelar enskilda vägar. Av dem är ungefär hälften, , skogsbilvägar som vi nu ska tala om. Jag har också tagit med en bild som jag har fått av Skogforsk som visar transportflödena för just skogstransporter 2014. Vi kan se att man använder vägarna när det rör sig om nästan hela . Vi har märkt ut tre olika vägsträckor som vi har haft särskilt fokus på i denna uppföljning. Den första är timmerleden uppe i . Där är väghållare. Sedan har vi en väg som vi kallar och som går i mellan och Rätans bro. Sedan har vi en vägsträcka i , . Den ägs av en samfällighet. Vad har denna uppföljning visat? Som ni kommer att höra av många har dessa klimatförändringar lett till att det har blivit kortare tjälperioder, som vi hörde inledningsvis. Det har också blivit längre tjällossningsperioder och ökad nederbörd. Detta har slitit mer på dessa skogsbilvägar. Det har också lett till att kostnader för storskogsbruket har ökat . att höra lite mer om från Skogforsk. Behovet av underhålls- och klimatanpassningsåtgärder är stort på skogsbil- Det är också ett stort behov av resurser. En av anledningarna till detta är att skogsbilvägnätet byggdes ut . Det är många ak- törer som pekar på att det är särskilt angeläget att rusta upp broar och byta ut vägtrummor, eftersom de är gamla och slitna och ibland även felaktigt anlagda Det statsbidrag som finns räcker inte riktigt till. Många aktörer säger att det räcker enbart till att täcka akuta åtgärder. Det är också bara en mindre del som får detta statsbidrag. Det är en revidering på gång av statsbidragsförordningen till enskild väghållning. Om den går igenom kommer det att innebära att bi- dragen höjs samt att fler kommer att ha möjlighet att söka bidraget. andelen kommer dock inte att få detta bidrag. När man bygger skogsbilvägar använder man ofta gamla metoder som inte tar hänsyn till klimatförändringar. Det finns också anvisningar , och mycket har hänt . Till exempel har de rekommenderade måtten för vägens två översta lager ändrats. Kunskapen om klimatpåverkan på vägarna varierar också. I regel har stora skogsbolag mer kunskap än mindre samfällighetsföreningar och enskilda väg- Det saknas till exempel kunskap om vattenförhållanden i terrängen. Den spetskunskap och forskning som finns på universitet och är inte alltid känd bland skogsägare och andra aktörer i skogsbruket. Avslutningsvis tänkte jag nämna några positiva saker och flera lösningar som är på gång. Detta är till för att få ett stabilare och effektivare transportsy- I slutet av denna utfrågning kommer vi att höra om två av dessa exempel, nämligen Krönt Vägval och Frizon . Andra exempel är att man har speciella däck, CTI-däck, på vilka man kan reglera och minska lufttrycket så att belastningen på skogsbilvägarna minskar. har gjort en lösning med 30-dagars prognoser, som anger hur marken i skogen bär den kommande månaden. Ordföranden: tackar för denna föredragning. Vi i trafikutskottet har gjort vissa gemensamma iakttagelser. De ska presenteras av , som har varit ordförande i uppföljningsgruppen. I denna uppföljningsgrupp i trafikutskottet har vi gått igenom och följt materialet och under utarbetandets gång diskuterat om det är några gemensamma rekommendationer och iaktta- gelser som kan göras och som vi är överens om i de olika partierna. (S): I radion kunde vi ofta höra: ”ut- färdar en klass 3-varning för stora vattenflöden.” Detta har vi kanske glömt när vi nu njuter av värmeböljan och lyssnar till kommuners uppmaningar om att spara vatten. Vi kanske också får höra om farhågor för solkurvor. Men klass 3-varningen handlar inte om att pojkar och flickor i klass 3 leker med vatten – det trodde min grannpojke – utan om en allvarlig fara för översvämning och höga vattenflöden på en nivå som sägs uppkomma i snitt . Det har blivit allt oftare nu i och med klimatförändringar. Stora värden står på spel. Det handlar om egendom i form av hus och gårdar, fordon med mera. Det är risk för översvämning av försörjningstunnlar för elektricitet och data, vilket kan drabba stora delar av landet. Vi har länge diskuterat hur vi ska minska vårt bidrag till växthuseffekten, som får följdverkningar på klimatet och leder till mer vatten. Diskussioner pågår runt om i världen, mer eller mindre seriöst. Den här våren har visat att det vi befarat nu håller på att bli verklighet i vårt land . Trots alla diskussioner blir vi förvånade när vi får ta gummibåten i stället för cykeln till landet eller när grundvattnet tar slut på grund av torka på annat håll. Vi har fått se hur enskilda arbetar med att skydda sig mot högre vattennivåer, bland annat i , och i , där erosionen påskyndas på grund av högt vatten och låg landhöjning, lägger man ut sandsäckar och bygger murar. I trafikutskottets uppföljningsgrupp ingår förutom jag själv , , , , , och . Vi vill inte att denna fråga ska lämnas till kommande generationer. Vi vill inte få höra: ”De tänkte inte på det!” när dagens tredjeklassare sitter på våra bänkar i . Vi är lika oroade av detta som de flesta här i landet. vid visar i sin årliga undersökning om våra åsikter att förändringar i jordens klimat och miljöförstöring är det som oroar oss svenskar allra mest. Vi har stora investeringar på gång. Ni har säkert läst eller hört hur vi äntligen har presenterat vår nationella plan för infrastrukturen. Den gäller såväl järnvägar som vägar och andra trafikslag. Vägar och järnvägar ska hålla framåt, för också våra barnbarnsbarn ska kunna nyttja dem. Det kostar säkert mycket att bygga rätt i förebyggande syfte, men det kommer att kosta ännu mer om vi låter bli. De fyra transportslagen drabbas inte på samma sätt av klimatförändringarna. Gruppen beslutade, som ni hörde tidigare, att genomföra en uppföljning med fokus just på skogsbilvägar och järnvägstunnlar genom städerna, så väg och järnväg är speciellt sårbara för konsekvenserna av klimatförändringarna. Vi vill få fram hur vi klimatanpassar vårt infrastruktursystem och ger det transportpolitiska mål och incitament. Jag vill passa på att tacka och för rapporten liksom på kansliet. Gruppen kan konstatera att klimatets påverkan på infrastrukturen måste beaktas i planeringen. Ny kunskap om behovet av klimatanpassningar behöver spridas. Rapporten visar även att samverkan och dialog kan vara en av nycklarna för att nå ett lyckat resultat . har vi möjligheten att fördjupa oss ytterligare när vi ska få lyssna på de experter som faktiskt har bidragit till , : Jag är samordnare för klimatanpass- Jag ska tala om klimatförändringarnas effekter på vägar och järn- Det är ett jättestort område som jag ska täcka , så jag kommer att tala väldigt generellt över detta och även visa några exempel från På ser vi framför allt två problem: värme och vatten. Vi får ökad medeltemperatur och högre maxtemperatur. blir perioder som blir torrare och varmare. Vattenmängderna ökar och havsni- Vi får högre vattenflöden och mer nederbörd i form av regn och snö. Detta får olika konsekvenser. Risken för skogs- och vegetationsbrand ökar. Det betyder att transporter får svårare att komma fram och också att våra anläggningar förstörs. höger kan ni se hur det såg ut efter skogsbranden i för Efter branden fick man hugga ned många träd längs vägarna eftersom deras rötter hade brunnit upp. Ökade temperaturer förändrar också förutsättningarna . har redan nämnt detta med tjälen. Tjälen är en bärighetsförhöjande faktor. tjälperioderna minskar ökar risken för skador på vägarna. Det blir fler noll- genomgångar till tö- och fryscykler. Då blir vägytan skadad och risken för Vägar uppe i norr som vi tidigare inte saltade kommer att har 39 färjeleder. används en del av färjelederna i stället som isvägar. På diagrammet här, som visar en isväg i , kan vi tydligt se att antalet dagar som isvägen kan vara i bruk har minskat . Vissa år har isvägen över huvud taget inte fungerat eftersom det har blivit var- Den här bilden kommer från vid i . tydligt hur lågt vägen ligger i förhållande till havet. havet ökar kommer vägen att ligga väldigt lågt, och blir det storm ökar risken Det finns många vägar och järnvägar som ligger lågt och Vid skyfall och riklig nederbörd ökar risken för översvämningar och stopp Framför allt järnvägen är känslig, för det finns ont om omlednings- Bilden här visar Skymossen vid . samband med höga flöden vid till exempel vårflod ökar risken för bortspol- Här ser vi en bild från som är tagen Det är samma bro på båda bilderna, och man ser hur högt vattnet steg. På bilden till höger ligger bropelarna helt under vatten. Ökad nederbörd betyder inte bara mer regn utan även risk för stora snömängder. Här är en bild från , där en lavin stoppade trafiken. Det är en väldigt viktig järnvägssträcka för tunga transporter. Bilden till höger är gammal och visar vårfloden i , där flera vägar blev skadade. Med ökad nederbörd ökar också risken för skred, ras och slamströmmar. Det kommer nästa talare att prata om. , SGI: En väg eller järnväg består av olika geokonstruktioner. En geokonstruktion kan vara en väg- eller järnvägsbank eller grundläggningen för en bro. Vi bygger vägen eller järnvägen på eller i jord. Det finns olika typer av jord. Det finns lera, silt, sand, morän med mera. Olika typer av jord har olika fasthet och är olika känsliga för vatten och andra utmaningar. Typen av jord varierar beroende på var i landet man befinner sig. Svårigheter och kostnader vid byggande beror på typen av jord. Olika typer av jord är också olika känsliga för klimatförändringar som nederbörd, skyfall, höjda grundvattennivåer och tjälcykler. Lera är lös och skredkänslig och kan medföra sättningsproblem. Silt, som är en jord som i kornstorlek ligger mellan lera och sand, är erosionskänslig och tjälskjutande. Den är också lös, och man kan få snabb ravinbildning och skred. Den här bilden visar ett tvärsnitt av en slänt ned mot ett vattendrag. Den blå streckade linjen ska demonstrera grundvattenytan. Grundvattenytan är den nivå där man påträffar vatten om man gräver en grop i marken. Man kan säga att grundvattnet vill pressa marken eller jorden ut mot vattendraget. Om slänten vore instabil skulle ett brott eller skred följa den gula streckade ytan. Det är den yta utefter vilken jordmassorna skulle röra sig om det gick ett brott i jorden. Om vi nu skulle ha en period med riklig nederbörd, vilket kommer att bli vanligare , skulle det först märkas genom att vattennivån i vattendraget höjs. Sedan, med en viss fördröjning på grund av att jorden är tät, skulle grundvattennivån också höjas. Medan vi får en höjning både av vattennivån i vattendraget och av grundvattennivån är slänten fortsatt stabil. Den är i jämvikt. Om vi däremot, på grund av ökade flöden i vattendraget, skulle få en erosion, skulle mothållet minskas och slänten inte längre vara så stabil. Vi skulle alltså kunna få ett brott eller ett skred utefter den streckade linjen. När vi sedan får fint och torrt väder efter en regnperiod kommer vattennivån i vattendraget att sjunka först. Det innebär att mothållet minskar eftersom vi fortfarande har en hög grundvattennivå i slänten. Det kan också innebära att slänten blir instabil och att vi får ett skred. Detsamma gäller om vi har haft översvämning och vattnet sedan sjunker undan. Det sjunker först undan i vattendraget.