rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — 328Uppgift från representanter för studie- och yrkesvägledarprogrammet vid vid möte med myndighetsnätverk om studie- och yrkesvägledning, 171122. didaktik, : Studie- och yrkesledarenkät . 330Uppgift från representanter för studie- och yrkesvägledarprogrammet vid vid möte med myndighetsnätverk om studie- och yrkesvägledning, 171122. didaktik, : Studie- och yrkesledarenkät . 332Uppgift från Arbetsförmedlingen. 5 STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARNA OCH FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR VÄGLEDNINGSARBETET Krav på förbättrade villkor för att öka skolans attraktivitet som arbetsplats och menar att skolhuvudmän och rektorer skulle behöva arbeta mer aktivt för att förbättra villkoren för studie- och yrkesvägledarna för att bli en mer attraktiv arbetsgivare och lättare kunna rekrytera vägledare med examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram. Utöver höjd lön är det även viktigt att skapa tjänster som innebär ansvar för färre skolor och elever för att arbetssituationen ska bli rimlig och för att man ska kunna möta de ökade behoven bland eleverna, menar förbunden.333 Flera yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare som lämnat uppgifter till den här uppföljningen menar också att många huvudmän både av arbetsmiljöskäl, omsorgen om kvaliteten i verksamheten och möjligheten att rekrytera kvalificerade studie- och yrkesvägledare till skolan borde arbeta mer aktivt än för att prioritera vägledningen och renodla tjänsterna som studie- och yrkesvägledare så att de i mindre utsträckning skulle innehålla arbetsuppgifter som saknar tydlig koppling till vägledningsuppdraget, t.ex. allmänna administrativa uppgifter och praktiska uppgifter kring hantering av praon.334 333Uppgift från , och . 334Uppgifter från referensgrupp för studie- och yrkesvägledare. 6Vägledningsbehovet för vissa grupper av unga Vissa elev- och ungdomsgrupper kan ha särskilda behov av studie- och yrkesvägledning. I det här avsnittet redovisas det som framkommit i uppföljningen om arbetet med studie- och yrkesvägledningen av nyanlända elever, barn och ungdomar som står i begrepp att välja skola och ungdomar mellan som ingår i gymnasieskolans målgrupp men som varken arbetar eller studerar.335 Rätten till utbildning i skolväsendet regleras i skollagen.336 Den som är asylsökande och under har liksom andra barn i enligt skollagen rätt till utbildning. Den som fyller under sin asylprocess har rätt att fortsätta en påbörjad utbildning. Den som redan har fyllt och söker asyl har inte automatiskt rätt till utbildning. Även barn och ungdomar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, s.k. papperslösa, och vissa andra grupper har rätt till utbildning. För gymnasieutbildning gäller rätten till utbildning dock endast om utbildningen påbörjats innan personen fyllt 18 år.337 Vem är en nyanländ elev? I skollagen definieras vilka elever som är att betrakta som nyanlända. Med nyanländ elev avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då hon eller han fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet.338 Nyanlända elever omfattas av samma bestämmelser som övriga elever när det gäller t.ex. skolans värdegrund och kunskapsuppdrag, studie- och yrkesvägledning, elevhälsa, ledning och stimulans samt skolans kompensatoriska uppdrag. Därutöver finns några bestämmelser som specifikt avser nyanlända elever. Dessa bestämmelser syftar till att stärka dessa elevers möjligheter att 335Elever med funktionsnedsättning är en grupp som särskilt omnämns i läroplanen för när det gäller arbetet med studie- och yrkesvägledning. Med utgångspunkt i syftet med uppföljningen och av avgränsningsskäl behandlas inte elever med funktionsnedsättning specifikt. Se vidare kap. 1 där en redogörelse för uppföljningens avgränsningar återfinns. 3367 kap. och 29 kap. skollagen. 3377 kap. 2 och 3 §§ och 29 kap. 2 § skollagen och : Utbildning för nyanlända elever. allmänna råd med kommentarer. Se även SOU 2016:77 s. 270. 3383 kap. 12 a § skollagen. 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA utvecklas så långt som möjligt mot utbildningens mål. elever är förberedelseklass och möjligheter till prioriterad timplan i de obliga- toriska skolformerna (bl.a. ) samt språkintroduktion i gymnasie- Skolinspektionen konstaterar brister i studie- och yrkesvägledningen för nyanlända elever Skolinspektionen genomförde en granskning av introduktionsprogrammet språkintroduktion i gymnasieskolan 2017. Granskningen visar att många av de granskade huvudmännen inte tillgodoser de nyanlända elevernas utbildningsbehov och att eleverna inte får det stöd och den vägledning de behöver. av nyanlända elever präglas ofta av låga förväntningar och bristande tilltro till elevernas förmåga. Eleverna vägleds i vissa fall till att sänka sin ambitionsnivå för sitt studie- och yrkesliv. Skolinspektionen menar att detta leder till att eleverna i högre grad hänvisas till sina egna nätverk, vilket innebär en ökad risk för att sociala mönster reproduceras i elevernas gymnasieval och livsval.340 Många nyanlända elever har stora behov av vägledning Som framgår av kapitel 4 har elevernas socioekonomiska bakgrund fått ökad betydelse för elevernas skolresultat. Även om gruppen är heterogen har barn och ungdomar som invandrar till generellt sett sämre förutsättningar än de som tidigare invandrade eftersom de är äldre när de kommer till och deras föräldrar i högre omfattning är lågutbildade. Antalet invandrade elever har också blivit fler.341 Gemensamt för nästan alla nyanlända elever är att de inledningsvis har dåliga kunskaper i det svenska språket då de endast bott i en förhållandevis . Språkbarriären innebär att vägledningen tar mer tid i anspråk och att tolk kan behöva anlitas. Enligt forskaren fil. vid vid universitet342 innebär de nyanlända elevernas och deras föräldrars avsaknad av svenska erfarenheter när det gäller utbildning och arbetsliv också att studie- och yrkesvägledningen behöver kompensera för detta. Många barn och unga som invandrat behöver löpande och regelbundet återkommande vägledning. Även deras vårdnadshavare kan behöva delta i vägledningen för att förstå det svenska sammanhanget vad gäller utbildning och 339 : Utbildning för nyanlända elever. allmänna råd med kommentarer. 340 Skolinspektionen: Språkintroduktion i gymnasieskolan. 341 : Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. En kvantitativ studie av utvecklingen i slutet av . 342 Uppgifter från forskaren vid () i samband med utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända anordnad 170317 av SU på uppdrag av . 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA arbetsliv för att kunna stödja sina barn i deras utbildnings- och yrkesval.343 Andra frågor som kan behöva tas upp i vägledningen av nyanlända elever innefattar kulturella värdekonflikter och kan t.ex. handla om jämställdheten i arbetslivet mellan kvinnor och män och kvinnors deltagande i förvärvsarbete, relationen mellan chef och medarbetare m.m.344 pekar också på att det i själva vägledningssituationen kan finnas en utmaning ur ett yrkesetiskt perspektiv då en del nyanlända elever är ovana att fatta självständiga beslut om t.ex. yrkesval och söker råd hos vägledaren snarare än stöd för det självständiga valet.345 För att stärka de nyanlända eleverna och deras möjligheter är det enligt forskaren viktigt att ta vara på elevens tidigare erfarenheter, tillmäta dessa erfarenheter värde och ge dem betydelse i vägledningen. Sammantaget krävs kontinuerlig vägledning av nyanlända elever både inom ramen för undervisningen och inom den mer individuellt inriktade vägledningen, för att nyanlända elever ska få sina behov av vägledning tillgodosedda.346 Flera studie- och yrkesvägledare som lämnat uppgifter inom ramen för den här uppföljningen uttrycker i detta sammanhang att det är viktigt att vara särskilt tydlig i vägledningen av nyanlända elever. Avsaknaden av kunskap om det svenska samhället innebär att vägledningen i betydligt högre utsträckning behöver inriktas mot frågor om allmän samhälls- och arbetslivsorientering och var eleven befinner sig i utbildningssystemet. Det kan t.ex. vara viktigt att upplysa om att introduktionsprogrammen inte motsvarar de nationella programmen i gymnasieskolan men också om de möjligheter som finns till yrkesintroduktion och att studera som vuxen för den som inte når behörighet till ett nationellt program innan man upphör att tillhöra gymnasieskolans målgrupp347. Docent vid pekar på de problem som kan uppstå då nyanlända ungdomar med svag utbildningsbakgrund ska introduceras i det svenska utbildningssystemet som bygger på en ålderslogik. För dessa elever behöver vägledningen lyfta fram möjligheten till livslångt lärande. Enligt kan det för många nyanlända elever som kommit till i tonåren med svag utbildningsbakgrund vara bättre att gå en yrkesintroduktion eller annan yrkesutbildning än att t.ex. direkt försöka bli behörig till 343Uppgifter från forskaren vid () i samband med utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända anordnad 170317 av SU på uppdrag av . 344Uppgifter som framkommit i samtal med yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare i samband med utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända anordnad 170315– 180316 av SU på uppdrag av . 346Uppgifter som framkommit i samtal med yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare samt i samband med utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända anordnad 170315–180316 av SU på uppdrag av . 347Den som påbörjat en gymnasieutbildning före det första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller har i princip rätt till utbildning, oavsett om eleven går ett introduktionsprogram eller ett nationellt program. Nyanlända elever har rätt till utbildning på gymnasieskolans introduktionsprogram språkintroduktion. : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA ett nationellt program eftersom dessa elever riskerar att misslyckas och kanske även avbryta sina studier om de går en utbildning som är för svår i förhållande till elevens förkunskaper. För elever som är studiemotiverade och vill fortsätta att studera behöver övergången mellan skolformerna, t.ex. mellan gymnasie- skolan och vuxenutbildningen, enligt samordnas och hänsyn tas till I den enkät som genomförts av utskottet inom ramen för den här uppfölj- ningen framgår att det finns ett tydligt samband mellan andelen nyinvandrade elever och i vilken mån denna grupp prioriteras i vägledningen på skolan.349 Ju högre andel nyinvandrade elever på skolan, desto mer prioriterades gruppen i arbetet med studie- och yrkesvägledningen.350 Insatser för att förbättra vägledningen av nyanlända elever Inom ramen för ett pågående regeringsuppdrag till som syftar till att förstärka studie- och yrkesvägledningen och som ska slutredovisas 2019351 har verket givit i uppdrag att bl.a. ta fram en lång utbildning om studie- och yrkesvägledningen av nyanlända. Vid utbildningstillfället, som anordnades , efterlyste många av deltagarna, som i huvudsak utgjordes av studie- och yrkesvägledare från olika delar av i grundrespektive gymnasieskolan samt komvux, bättre nationellt stöd för hur man kan arbeta med vägledning av nyanlända elever. Även om anordnar utbildningar och representanter för myndigheten uppger att arbete med att ta fram stödmaterial för vägledningen av nyanlända planeras352 har huvudmännen stort ansvar att själva att ta fram vägledningsmaterial, och i praktiken faller detta arbete ofta på enskilda vägledare. Exempel på stöd som lyfts fram som angeläget är t.ex. stödmaterial på olika språk och på lätt svenska som beskriver det svenska utbildningssystemet och arbetslivet i . Även material som kan användas av lärarna inom ramen för den vida vägledningen i undervisningen saknas till stor del, enligt de aktuella vägle- 348 Uppgifter från forskaren vid () i samband med utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända anordnad 170317 av SU på uppdrag av . 349 Med begreppet nyinvandrade elever avses elever i skolväsendet vars första invandringstidpunkt (datum för första folkbokföringstidpunkt i ) är max från mättillfället eller elever som har okänd bakgrund (rapporterade med tillfälligt personnummer). I enkäten efterfrågas rektorernas svar angående nyanlända elever. Ingen definition angavs i enkäten, men begreppet definieras i skollagen. Med nyanländ elev avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då hon eller han fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. 3 kap. 12 a § skollagen. I SCB:s register finns bara uppgifter om personer som är folkbokförda, och det finns inga registeruppgifter för hur länge en person vistats i landet, eller hur lång asylprocessen varit innan folkbokföringen. Mot denna bakgrund avviker måttet nyinvandrade elever som används i statistiken från begreppet nyanländ elev på det sätt som beskrivs ovan. 350 Bilaga 1 och 2. 351 Regleringsbrev , U2015/01806/GV, U2015/02800/S, U2015/03785/S, uppdrag 352 Uppgift från . 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA Man efterfrågar även stödmaterial med metoder som visat sig vara effektiva vid vägledningen av nyanlända elever och som beaktar bl.a. kulturella skillnader.353 6.2Ungdomar 16–som varken arbetar eller studerar De flesta ungdomar som går ut börjar gymnasieskolan, och även om många inte når en gymnasieexamen befinner sig de flesta ungdomar i utbildning (se vidare kap. 2). Det finns emellertid en del ungdomar i åldersgruppen 16–som inte studerar och heller inte arbetar. Enligt skollagen ska hemkommunen löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Hemkommunen har inom ramen för detta s.k. aktivitetsansvar uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning.354 Ungdomarna inom det kommunala aktivitetsansvaret utmärker sig på flera sätt. Bland annat har deras föräldrar lägre utbildningsnivå jämfört med föräldrarna till samtliga ungdomar i samma ålder. En stor andel av ungdomarna är nyinvandrade och det är också vanligare att män omfattas av aktivitetsansvaret än kvinnor.355 omfattade aktivitetsansvaret 115 200 ungdomar, enligt kommunernas rapportering till . Av de rapporterade ungdomarna erbjöds 21 600 minst en åtgärd, vilket motsvarar . 4 500 ungdomar tackade nej till den första åtgärd som erbjöds. En enkätundersökning som besvarats av av landets kommuner visar att i stort sett samtliga kommuner som svarat erbjuder studie- och yrkesvägledning som en del av kommunernas aktivitetsansvar.356 En komplette- 353Uppgifter som framkommit under den utbildning om studie- och yrkesvägledning av nyanlända som anordnades vid vid på uppdrag av 170315–180316. 354Enligt skollagen ska hemkommunen löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret. 29 kap. 9 § skollagen. träder en ändring av 29 kap. 9 § i kraft som innebär att målgruppen för kommunernas aktivitetsansvar justeras, bl.a. omfattas inte längre ungdomar som går ett introduktionsprogram av aktivitetsansvaret (prop. 2017/18:183, bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). 356Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar: Kommunernas aktivitetsansvar. 2016, s. 13. 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA rande enkätundersökning till unga som omfattas av det kommunala aktivitets- ansvaret visar att studie- och yrkesvägledning tillhör de mest efterfrågade in- satserna, både bland pojkar och bland flickor.357 Undersökningen indikerar också att det är betydligt vanligare att ungdomarna vill praktisera eller arbeta , framför att studera på gymnasiet, komvux eller Som framgår av skollagen är grundprincipen för ungdomar som varken arbetar eller studerar dock att de i första hand ska tillbaka till utbildning och inte ut i arbete. Detta innebär också att de statliga arbetsmarknadspolitiska program som finns inte omfattar arbetslösa 16–20 år.359 Arbetsförmedlingen (AF) har dock inte rätt att avvisa någon som är eller äldre.360 Utöver att AF försöker få ungdomarnas samtycke till att myndigheten ska få samverka med deras hemkommuner försöker man också stötta ungdomarna genom att t.ex. erbjuda dem kortare studiemotiverande kurser på folkhögskola. av sina lokalkontor har AF även börjat anställa studie- och yrkesvägledare som kan vägleda ungdomar, och finns studie- och yrkesvägledare an- ställda vid myndighetens kundtjänst med vilka den som är registrerad på AF kan boka ett samtal.361 6.3 Information till dem som ska välja skola Enligt skollagen ska inte enbart elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.362 För den som går i och ska välja studieinriktning till gymnasieskolan är det i första hand som ansvar för vägledningen. Detta gäller såväl den vida vägledning som ska ha genomförts under hela elevens 357 SOU 2018:11, s. 110. 358 SOU 2018:11, s. 109. 359 De program som finns och som riktar sig till något yngre arbetslösa är Utbildningskontrakt (20–) som saknar gymnasieutbildning. För lågutbildade generellt finns studiestartsstöd (beslutat ). För ungdomar kan AF också fatta ett särskilt beslut om programinsatser bl.a. om den arbetslöse har ett funktionshinder eller ska ingå i etableringsinsats i egenskap av nyanländ till . 360 Enligt skollagen ska hemkommunen löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret. 29 kap. 9 § skollagen. träder en ändring av 29 kap. 9 § i kraft som innebär att målgruppen för kommunernas aktivitetsansvar justeras, bl.a. omfattas inte längre ungdomar som går ett introduktionsprogram av aktivitetsansvaret (prop. 2017/18:183, bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). 361 Uppgifter från Arbetsförmedlingen. 362 29 § 2 kap. skollagen (2010:800). 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA skoltid som den snäva vägledningen och praktiska hjälpen vid val av gymnasieprogram och skola. Gymnasieskolor erbjuder även bl.a. genom gymnasiemässor och öppet-hus-verksamhet information till presumtiva elever.363 Elever som är nyanlända och som redan uppnått gymnasieåldern börjar i de flesta fall sin studietid på gymnasieskolans språkintroduktion. Eftersom så många asylsökande ungdomar kommit till är det intryck som fångats upp i den här uppföljningen att kommunerna fokuserat på att skaffa fram utbildningsplatser på språkintroduktion och i detta arbete haft dåliga förutsättningar att beakta eventuella önskemål om skolval bland dessa elever. När det gäller yngre barn vars vårdnadshavare ska välja grundskola har det inom ramen för uppföljningen framkommit att i synnerhet större kommuner ofta erbjuder information om de skolor som går att söka, både kommunala skolor och skolor med enskild huvudman (friskolor). Till exempel kan uppgifter om eventuell särskild pedagogisk inriktning, elevantal, andelen behöriga lärare och lärartäthet redovisas. På grundskolor med högstadium kan även uppgifter om andelen elever som nått behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram samt tidigare avgångselevers genomsnittliga meritpoäng förekomma.364 Enligt uppgift från har flera kommuner infört ett slags obligatoriskt skolval för alla som ska börja , och dessa kommuner har satsat mycket på att utveckla informationen om tillgängliga alternativ.365 En del kommuner informerar också om det fria skolvalet på olika språk så att nyanlända vårdnadshavare ska kunna välja skola till sina barn. Enligt uppgift från har flera enskilda skolhuvudmän beslutat att avsätta en kvot för nyanlända elever utanför den ordinarie kön till skolan. I den enkät som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen uppger av rektorerna att studie- och yrkesvägledningen på skolan inriktar sig på att hjälpa vissa elevgrupper, t.ex. nyanlända elever, med hur de ska använda kommunens information om det fria skolvalet, medan uppger att de inte gör det. Nästan var femte rektor visste inte i vilken mån studie- och yrkesvägledningen på skolan inriktar sig på att hjälpa vissa elevgrupper med hur de ska använda kommunens information om det fria skolvalet. Sammanfattningsvis varierade det mycket i vilken mån studie- och yrkesvägledaren enligt rektorerna arbetade med denna fråga och många rektorer saknade även kunskap om i vilken mån vägledaren gjorde det. Möjligheten att utnyttja rätten att välja skola varierar emellertid inte enbart beroende på tillgången på god studie- och yrkesvägledning. För många elever, 363Frågan är dock om dessa insatser som gymnasieskolorna erbjuder faller inom ramen för skollagens definition av studie- och yrkesvägledning då insatserna är inriktade på att informera om den egna skolans verksamhet snarare än att med utgångspunkt i ungdomarnas individuella förutsättningar och önskemål systematiskt resonera och stödja eleverna i deras val av olika yrken och utbildningar. 364Se t.ex. Stockholmsstads hemsida. 6 VÄGLEDNINGSBEHOVET FÖR VISSA GRUPPER UNGA i synnerhet i glesbygden, begränsas valet också av att det där inte alltid finns flera skolor att välja mellan. Men även i städer kan möjligheten begränsas av praktiska omständigheter som t.ex. pendlingsavstånd och långa köer till popu- 366Den vidare diskussionen om den s.k. skolsegregationen och dess orsaker faller utanför avgränsningen för denna uppföljning. 7Sammanfattning av resultatet av utskottets enkät till rektorer i grund- och gymnasieskolan Resultatet av den enkätundersökning som utskottet genomfört inom ramen för uppföljningen av studie- och yrkesvägledningen i grundrespektive gymnasieskolan och som riktar sig till rektorer i dessa skolformer redovisas tematiskt i rapporten under respektive kapitel där de olika frågor som tas upp i enkäten behandlas. I det här kapitlet sammanfattas resultatet av enkätundersökningen för den som önskar få en samlad bild av enkätens resultat. Den som önskar ta del av ytterligare detaljer avseende enkätresultaten hänvisas till bilaga 1 och 2. Prioriteringar i vägledningen av olika elevgrupper Av de rektorer som svarade på utskottets enkät uppgav av grundskolerektorerna att de prioriterade arbetet med studie- och yrkesvägledning för vissa grupper av elever. Motsvarande andel för rektorer i gymnasieskolan var .