eunbil · H50N4C1F56 · 2018-01-01 00:00:00 — Kommissionens förslag beskrivs mer ingående i 2017/18:FPM8. Avsikten är att ska fatta beslut om en allmän inriktning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan acceptera ordförandeskapets förslag till allmän inriktning, såväl avseende mandat som förslaget kring it-säkerhetscertifiering. mandat är inom de ramar som myndigheten har haft och inom de uppgifter som tillkommer myndigheten inom nät- och informationssäkerhetsdirektivet (). Förslaget om it-säkerhetscertifiering innebär att ramverket ska vara frivilligt, och i relation till kommissionens förslag finns det bl.a. även möjligheter för företagen att i vissa fall göra en egen bedömning av hur produkten överensstämmer med certifieringskraven (conformity assessment). Datum för tidigare behandling i : Frågan var föremål för samråd med samt för information i TU och i FöU . Fortsatt behandling av ärendet: Efter antagande av en allmän inriktning i rådet förväntas förhandlingar med under andra delen av 2018.Faktapromemoria: 2017/18:FPM8. 22 (29) Ändring av direktiv om vidareutnyttjande av information från offentliga sektorn Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt Ansvarigt statsråd: . Förslagets innehåll: Det gällande direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) antogs 2003. Direktivet syftar till att förenkla vidareutnyttjandet av information från den offentliga sektorn genom att harmonisera de grundläggande villkoren för vidareutnyttjande, och genom att avlägsna hinder för vidareutnyttjande på den inre marknaden. Direktivet innehåller bestämmelser om ickediskriminering, avgifter, ensamrättsavtal, öppenhet och insyn, licenser och praktiska verktyg för att göra det enklare att hitta och vidareutnyttja offentliga handlingar. Det nya förslaget (KOM(2018)) 234 final av , ska ses med utgångspunkt i det ekonomiska värde som finns i offentlig information och utvecklingen av EU:s dataekonomi. Dataekonomin består av ett ekosystem med flera aktörer, både offentliga, privata och civila, som samverkar för att säkerställa att data är tillgänglig och användbar. Detta möjliggör för aktörer på marknaden att förädla datan och skapa innovationer som bidrar till samhällsnytta för medborgare och företag. Förslaget är en del i för den digitala inre marknaden, som är en av regeringens övergripande EU- prioriteringar. Det nya förslaget syftar till att öka vidareutnyttjande av offentlig information/data, utveckla en politik för ’öppen tillgång’ till forskningsdata, möjliggöra vidareutnyttjande av dynamiska data, dvs. data som automatiskt uppdateras, begränsa möjligheterna för myndigheterna att frångå marginalkostnadsprincipen vid debitering för tillgängliggörande av information och inkludera vissa offentliga bolag i direktivets omfattning. Revideringen innehåller även en helt ny bestämmelse som anger att kommissionen ska ges ett mandat att ta fram en särskild EU-gemensam lista med de dataset, dvs. en samling av data i ett strukturerat format, som bäst kan anses bidra till samhällsekonomiska vinster inom EU. De kategorier av dataset som inkluderas i listan ska tillgängliggöras av medlemsstaterna utan avgifter och med minimala restriktioner. 23 (29) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen instämmer i det kommissionen anför om den europeiska dataekonomins stora värde, och vill bidra till att ytterligare öka förutsättningarna för en starkare datamarknad. Regeringen uppskattar kommissionens arbete i denna fråga. Att förenkla och främja vidareutnyttjande av offentlig information är en väsentlig aspekt för tillväxten av EU:s dataekonomi. Regeringens arbete med digitalisering syftar till att bidra till konkurrenskraft, sysselsättning samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. måste nationell säkerhet, informationssäkerheten och den personliga integriteten beaktas i arbetet. Regeringen bedömer att det finns vissa punkter i förslaget som kräver ytterligare analys, t.ex. förslaget om en EU-gemensam lista med särskilda dataset. Förslaget tar inte hänsyn till att det som kan bedömas som kostnadseffektivt att tillgängliggöra i form av öppna data, kan skilja sig åt mellan olika MS. En utgångspunkt för arbetet bör därför vara att tillåta varje MS en så hög grad av flexibilitet som möjligt när det gäller att bestämma vilka områden som ska tillgängliggöras, och i en eventuell lista enbart inkludera dataset som på ett tydligt, och väl underbyggt sätt, innebär ett europeiskt mervärde. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingarna i rådet har inletts och väntas fortsätta under det inkommande österrikiska ordförandeskapet. Faktapromemoria: FaktaPM bereds i . 24 (29) 12a i) Den rättsliga ramen för elektroniska kommunikationer a)Förslag till och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning) (första behandlingen) (KOM(2016) 590 slutlig) b)Förslag till och rådets förordning om inrättande av organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (första behandlingen) (KOM(2016) 591 slutlig) Typ av behandling som förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet om förhandlingarna med . Förslagets innehåll: Direktivet är en omarbetning av fyra av de ursprungliga fem direktiven på området i form av en ”europeisk kommunikationslag” (KOM(2016) 590 final). I förordningen om organet för de europeiska regleringsmyndigheterna (Berec) ger kommissionens förslag organet status av och vissa begränsade beslutsbefogenheter (KOM(2016) 591 slutlig). Förhandlingarna mellan parlamentet och rådet har dock resulterat i att Berec inte kommer att ges myndighetsstatus och därmed inga beslutsbefogenheter. Under förhandlingarna har förslaget till direktiv om elektroniska kommunikationer indelats i fyra kluster: radiospektrum, tillträdesreglering, slutanvändarrättigheter, samt institutionella frågor. Hela regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster moderniseras genom direktivet i syfte att möta teknikutveckling, ändrade marknadsförhållanden och användarnas behov av uppkoppling. När det gäller radiospektrum innebär den preliminära och informella överenskommelsen en bättre samordning av förvaltningen av radiofrekvenser inom EU. Tillstånd för trådlösa bredbandstjänster ska gälla med möjlighet till förlängning. Medlemsstaterna ska se till att frekvensband för 5G tillgängliggörs, som huvudregel före utgången av 2020. Regeringen stödjer denna inriktning och anser att förändringarna i regelverket kan leda till ökade drivkrafter för investeringar, inte minst i utbyggnad av 5G i EU. 25 (29) När det gäller tillträdesreglering uppdateras reglerna bl.a. så att det blir möjligt att ålägga andra än operatörer med ”betydande inflytande” (”SMP”- status) att lämna tillträde till accessnät (nätet närmast fram till slutanvändaren) om det är nödvändigt av konkurrensskäl. Operatörer som enbart bedriver grossistverksamhet (hyr ut nät till andra operatörer) blir å andra sidan föremål för mindre eller ingen reglering. Båda dessa reformer har regeringen arbetat för. Gemensamma nätinvesteringar med lika tillträde för alla operatörer regleras också lättare, vilket regeringen kunnat stödja. Inom slutanvändarskydd kommer flera regler som enbart är tillämpliga på nummerbaserade kommunikationstjänster även att gälla s.k. nummeroberoende tjänster över internet (bl.a. Skype, Messenger), t.ex. när det gäller interoperabilitet mellan tillhandahållare och transparensregler. Regeringen har arbetat mot en sådan utvidgning av regelverkets tillämpningsområde eftersom det saknats såväl tydliga skäl som tillräcklig konsekvensanalys. Utvidgningen har också delvis kunnat begränsats. På initiativ av föreslås införas slutkundsprisreglering av internationella samtal och sms inom EU. Regeringen har inledningsvis ifrågasatt en sådan reglering, bl.a. då det saknats tillräcklig konsekvensanalys. Eftersom frågan har varit parlamentets allt överskuggande prioritet har dock haft att förhålla sig till att någon form av sådan regel införs. Regeringen har därför arbetat för en så lite ingripande reglering som möjligt på området. Frågan är ännu inte avgjord. Inom institutionella frågor och när det gäller Berec görs huvudsakligen mindre justeringar. För Berec tillkommer en del uppgifter, bl.a. granskning i samband med tillämpning av de nya tillträdebestämmelserna (se ovan). 26 (29) 12a ii) Förordning om fritt flöde av icke-personuppgifter i Europeiska Unionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Förslagets innehåll: Ordförandeskapet väntas informera om förslaget till förordning om fritt flöde av icke-personuppgifter i Europeiska Unionen. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en ram för det fria flödet av icke-personuppgifter. Förordningsförslaget syftar till att etablera en princip om fritt flöde av ickepersondata inom unionen, och därmed minska hindren för en konkurrenskraftig datadriven europeisk ekonomi och åstadkomma en mer integrerad inre marknad för lagring och behandling av data. Enligt kommissionen ska den nu föreslagna förordningen i kombination med andra EU-rättsakter, framförallt dataskyddsförordningen, skapa ett heltäckande och enhetligt rättsligt ramverk för fri rörlighet av data på den inre marknaden. nåddes en överenskommelse i Coreper om förslaget. har behandlat förslaget. Votering i utskott för inre marknad och konsumentskydd (IMCO) väntas . Beroende på utfall kan sedan trilogsamtal inledas. 27 (29) 12b) Digital inre marknad – en lägesrapport Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen Förslagets innehåll: Under denna informationspunkt väntas kommissionen ge en lägesuppdatering vad gäller den Digitala Inre Marknadsstrategin. Den Digitala Inre Marknadsstrategin syftar till att få EU:s inre marknad och den fria rörligheten att fungera väl också i en alltmer uppkopplad och digital ekonomi. Strategin innehåller både lagstiftande och icke-lagstiftande förslag, och fokuserar på tre övergripande områden: Förbättra företags och konsumenters tillgång till varor och tjänster online i , genom att ta bort hinder för gränsöverskridande verksamhet; skapa rätt förutsättningar för framväxten av digitala nätverk och innovativa tjänster; och maximera tillväxtpotentialen för EU:s digitala ekonomi, genom exempelvis investeringar i IT-infrastruktur och satsningar på digitala kunskaper och offentliga e-tjänster. Alla planerade lagstiftningsförslag har lagts fram av kommissionen. 28 (29) 12c) Arbetsprogram från det kommande ordförandeskapet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från det kommande ordförandeskapet. Förslagets innehåll: Inget förslag har presenterats . 29 (29)