rfr · H50WRFR15 · 2018-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Riksdagstryckeriet, , 2018 höll utbildningsutskottet en öppen utfrågning i om trygghet och studiero i skolan. Till utfrågningen inbjöds företrädare för regeringen, myndigheter, organisationer, skolor samt två forskare. I det följande redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som föredragshållarna visade under sina presentationer. Bilder från utfrågningen................................................................................ Datum: Tidpunkt: kl. 9.00–12.00 Plats: Förstakammarsalen, (ingång från Riksplan) 9.00 Inledning av utbildningsutskottets ordförande (S) , enhetschef, enheten för allmän didaktik , undervisningsråd, enheten för metod och planering , undervisningsråd, enheten för systemutvärdering , enhetschef, analysenheten 9.45Paneldebatt: Professionen och Kommuner och Landsting (SKL) om hur vi ska skapa trygghet och studiero i skolan , 2:e vice ordförande, , förbundsordförande, , förbundsordförande, , ledamot av SKL:s beredning för utbildningsfrågor Moderator: 10.15Paneldebatt: Hur ska vi skapa trygghet och studiero i skolan – elevperspektivet? , ordförande, elevråd , förbundsordförande, elevråd – , chef forskning & utveckling, Friends , metoo-uppropet #tystiklassen 10.55Vad säger forskningen? (per talare) 1 ersattes av ledamoten (S). 2017/18:RFR15 PROGRAM 11.15De goda exemplen: Så har vi skapat trygghet och studiero i vår grundskola! , Chief Operations Officer, , tf. rektor, , , rektor, f.d. rektor , , lärare och jämställdhetsombud, , 11.55Avslutning av utskottets vice ordförande (L) Övriga inbjudna att svara på ledamöternas frågor Barn- och elevombudet, , , , Idéburna skolors riksförbund, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Stiftelsen (S): Välkommen till den öppna utfrågning som utbildningsutskottet anordnar om trygghet och studiero i skolan. Jag är inte – det ser ni nog tydligt. Hon har fått akut förhinder, och jag som vice gruppledare för i utskottet öppnar dagen. Sedan har jag en god bisittare i som kommer att hjälpa mig så att vi ror denna utfrågning i land. Jag vill särskilt säga välkommen till de medverkande, som vi kommer att presentera under programmets gång. Sedan finns alla ni som finns tillgängliga här för att svara på frågor från utskottets ledamöter. Arbetsordningen är det schema ni har framför er. Jag kommer att vara tydlig så att när respektive talare har en minut kvar knackar jag försiktigt i micken, och då är det att gå ned för landning. Vi måste ha ordning och reda om vi ska hålla tider och sluta . Jag ber redan nu om ursäkt för att jag kommer att smita lite tidigare. Jag är också ordförande i , Sällskapet riksdagsledamöter och forskare, och vi ska ha ett seminarium som jag ska inleda. När jag springer ifrån här en vet ni varför. Det är en speciell dag som vi uppmärksammar, nämligen . Vi uppmärksammar kvinnors situation i hela världen. Det handlar egentligen om de mänskliga rättigheterna och att få ett jämställt samhälle. Det får ligga som ett raster på vårt samtal den här dagen, som handlar om trygghet och studiero. Det är ett aktuellt ämne som debatteras. Utskottet hanterar frågan och funderar. Det gör ni och många andra. Vi läser och får bilder genom medierna om situationen i skolan. Det är ofta dystra saker. Jag var på Öxnehagaskolan i . Jag gick därifrån glad. Tänk att vara på en skola där mitt korta besök ändå ges en sådan atmosfär av välkomnande, studiero och trygghet samt trevliga lärare, elever och rektor! Då blir jag jätteglad. Sedan läser jag också om skolor som stängs på grund av ordningsproblem. Det är klart att det ser olika ut i vårt land. Skolor är olika med olika åldrar på elever och olika situationer. I den här frågan vill vi gärna få hjälp med att fundera och tänka. Hur ser det ut med studiero och trygghet? Framför allt vill vi fokusera på hur vi ska göra för att få en skola som präglas av studiero och trygghet. Välkomna till detta samtal. Vi är tacksamma för att ni tar er tid att hjälpa oss i utskottet att fundera. Statssekreterare : Jag är statssekreterare hos utbildningsminister . Trygghet och studiero är en mycket viktig fråga för elevers lärande. helt avgörande för elevers lärande, och vi välkomnar verkligen dagens semi- narium och ser fram emot diskussionerna . Det här är ett område med många olika aspekter, och det är det som gör att tiden blir en utmaning för oss alla . Jag ska göra mitt bästa att beskriva några av de insatser som regeringen har vidtagit för att säkerställa att skolan ska vara en trygg miljö och att lärare och rektorer verkligen har de verktyg de behöver för att skapa en trygg miljö för eleverna. Vi vet att den svenska skolan står inför flera utmaningar. Även om vi börjar se att skolresultaten sakta vänder uppåt ser vi också att ojämlikheten ökar. del av ojämlikheten i skolan handlar om studiero. Alla elever behöver lugn och ro, men det är ofta de elever som behöver mest stöd som lider mest av att det är stökigt i klassrummet. Inte minst av den anledningen är det otroligt viktigt med trygghet i skolan. Lärares roll i fråga om trygghet och studiero är ofta under diskussion. är inte lärares fel när det är stökigt i skolan. Däremot vet vi att lärare har otro- ligt stora möjligheter att vända och skapa trygghet och lugn och ro i skolan – med rätt verktyg och med rätt förutsättningar. En av de insatser som regeringen har vidtagit är personalförstärkningar i Det finns flera olika satsningar som handlar om att det behövs mer personal i skolan. Vi kan se att personaltätheten ökar. Det är viktigt för att öka förutsättningarna för lärare att finnas till för varje elev när de behöver det och för att utöva ledarskapet i klassrummet, som är så otroligt viktigt. Inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram är lärarnas ledarskap en viktig del. Det handlar om att rusta lärare och ge dem de verktyg de behöver när de kommer ut i klassrummen. Det gäller de som går nationella skolutvecklingsprogram och redan yrkesverksamma lärare. För dem som kän- ner att de vill bli starkare finns stöd att få från . En annan dimension av frågan är ordningsregler och verktygen för att skapa en gemensam bild på skolan av vilka regler de har att förhålla sig till. det för mig viktigt att säga att jag inte kan se en motsättning mellan ordnings- regler, att upprätthålla ordning och reda, och att elever, utifrån hur skollagen är skriven , också ska få vara delaktiga i framtagandet av ordningsreglerna. När lagen skrevs utgick den regeringen från att delaktighet är ett sätt att öka följsamheten, att skapa en kultur, att sätta normer och värderingar i klassrum- Delaktigheten får såklart inte ske på bekostnad av lärares status i klass- rummet, men däremot tror jag att man kan använda en sådan process för att stärka lärarens status och stärka förutsättningarna för att skapa trygghet och studiero i klassrummet. Delaktigheten innebär inte heller att eleverna kan lägga in sitt veto, utan i slutändan är det rektorn som avgör. För att säkerställa att det fungerar som det ska med ordningsregler och di- sciplinära åtgärder, som utskottet har haft en diskussion om, har regeringen gett ett uppdrag till . Det uppdraget handlar om att ska kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används inom skolan i Som utgångspunkt i den kartläggningen ska man lämna förslag till åtgärder i syfte att uppnå en skolmiljö som är präglad av trygghet och studiero. Om det sätt att arbeta på som finns inte är tillräckligt har i uppdrag att identifiera vilka utmaningar och problem som finns och lägga fram förslag till regeringen. Det kommer att redovisas för regeringen . Det finns ytterligare dimensioner, nämligen att trygghet och studiero inte bara handlar om ordningsregler, ledarskap och så vidare. Det handlar såklart också om värdegrundsarbete och metoo-uppropen, som vi har bevittnat . Elever som utsätts för trakasserier i skolan har såklart sämre förutsättningar att klara sig. Där vidtar vi också åtgärder för att stärka tryggheten. Frågan om trygghet och studiero är avgörande för oss. För att uppnå en jämlik kunskapsskola måste eleverna känna trygghet i skolan. Vi kommer att lyssna med stort intresse på diskussionerna . Om det behöver göras förändringar och om det finns värdefulla medskick i diskussionen kommer viatt lyssna noga på dem och vara öppna för förändringar framöver. , : Jag jobbar på enheten för systemutvärdering. nämnde kartläggningen, och jag jobbar med den. Jag har även med mig min kollega. , : Jag arbetar på och planering. Också jag är undervisningsråd. Vi ska berätta om vad som gäller, vad vi vet och vad vi gör på . När vi ska tala om det otroligt komplexa området trygghet och studiero kan vi ta skollagen i handen och använda den som ett verktyg, nästan som en vägledning för hur man kan bygga en bra skola från grunden. I de första kapitlen finns sådant som handlar om gemensamma värderingar som skolan ska gestalta och förmedla. De första kapitlen handlar också om hur vi ska arbeta med ett sammanhållet uppdrag om kunskaper och värden. Där finns paragrafer som handlar om skolans organisation, hur vi ska bygga skolan rent organisatoriskt för att förutsättningarna ska finnas för trygghet och studiero, för en trygg och god studiemiljö. Där finns paragrafer som handlar om elevers delaktighet och inflytande samt vårdnadshavares möjligheter till inflytande. Där finns paragrafer som handlar om kvalitet och vad eleverna kan förvänta sig när de kommer till skolan när det gäller kvalitet i undervisningen och skolans uppbyggnad. Där finns också paragrafer som handlar om likvärdighet, och där finns paragrafer som handlar om det stöd som elever har rätt att få. Hela överbyggnaden som finns i de första kapitlen i skollagen utgör förutsättningar för att resten ska funka, kapitlen om trygghet och studiero, om disciplinära åtgärder och sådant som vi strax ska komma in på, att det ska finnas förutsättningar för skolans personal att över huvud taget arrangera för dessa förutsättningar. Det ska finnas goda förutsättningar för eleverna att ta till sig ordningsreglerna och förstå de gemensamma överenskommelser som måste göras för att verksamheten ska funka i skolan. Därpå följer flera kapitel som också rör trygghet och studiero. handlar om kränkande behandling och skolans skyldigheter att vidta åtgärder för att säkerställa att kränkande behandling inte sker. När vi talar om trygghet och studiero är det viktigt att vi tar hela skollagen i handen och försöker följa den systematik och den pedagogik som finns in- Låt oss kika på kapitel 5, som rör disciplinära åtgärder, ordningsregler och Det är precis som sa, nämligen att när vi ska bygga gemensamma ordningsregler för skolan ska eleverna vara delaktiga och rektorn slutligen besluta. Men för att vi inte ska bygga en lydnadskultur utan en kultur där elever förändrar sitt beteende om det finns behov av det, måste de också förstå de regler som man har byggt tillsammans. med eleverna så otroligt viktig. Det ska verkligen bli gemensamma överens- Eleverna säger att det är de vuxna som har svårast att följa ordningsreg- Det handlar helt enkelt om överenskommelsen i lärarkollegiet, de vuxna emellan, som kan vara svårast att få till. Vi talar ofta och gärna om att ha ge- mensamma förhållningssätt, men de gemensamma förhållningssätten bygger på att skolan tydligt har förankrat de första kapitlen i skollagen, att de vuxna i skolan har en gemensam värdegrund och en gemensam förståelse för vilken typ av överenskommelse som behövs för att bygga en trygg skola med goda förutsättningar för studier. Jag skulle också vilja slänga in det sjunde kapitlet, som handlar om skol- Rätten till utbildning fastslås ju i regeringsformen, men plikten, skol- plikten, ställer höga krav på det allmänna. Skolplikten ställer höga krav på att vi arrangerar och bygger en skola där eleverna vill vara och kan utvecklas och När vi tittar på vad som gäller tittar vi på fältet som handlar om juridik och hur det hänger ihop med fältet som handlar om pedagogik och själva under- Sedan handlar det om hur detta i sin tur hänger ihop med fältet som handlar om skolans organisation. Vi kan inte se de tre som isolerade fält. , : Vad vet vi? vet en del om trygghet och studiero genom de undersökningar vi jobbar med. En undersökning som Skol- verket genomför är Attityder till skolan. Den innehåller ett brett spektrum av frågor. Några handlar om elevernas trygghet och trivsel. I undersökningen anger av eleverna att deras arbetsro störs under en stor del av lektionerna. Lärarna svarar något positivare. Många elever uppger att de alltid känner sig trygga i skolan, men det finns också en grupp elever som sällan eller aldrig är trygga. Svaren från både elever och lärare visar att det har skett en positiv utveckling av skolans arbete med att motverka mobbning och kränkande behandling. Störst är den positiva utvecklingen i gymnasieskolan. är med i flera internationella studier där vi mäter elevernas kunskapsresultat. De studierna innehåller också frågor om elevernas studiemiljö. visar på att lärare i oftare har en skolmiljö med elever med sena ankomster eller ogiltig frånvaro jämfört med andra länder som är med i studien. 2015 visar att klassrumsklimatet i ligger på ett OECD- genomsnitt, vilket är en förbättring jämfört med 2012. I så gott som alla finns en samvariation mellan klassrumsklimat och högre resultat. Precis som nämnde i inledningen kommer att genomföra ett uppdrag att kartlägga ordningsregler och disciplinära åtgärder. kommer att ha utökat sin kunskap om hur skolorna arbetar med trygghet och studiero. Håll utkik på vår webbsida framemot oktober. , : Vi har såklart en liten spaning efter vad vi tror att vi kommer att hitta. Det är inte så att famlar i blindo. Det finns gott om material och forskning, och det finns en hel del undersökningar som vi baserar vårt nuvarande arbete på, inte minst Skolinspektionen. kommer att berätta mer. Det befintliga stöd som ger i arbetet med trygghet och studiero sker på flera sätt. ger stöd på webben, det vill säga . Den är på väg att byggas om, och den kommer att bli mycket bra och tydlig jämfört med hur det ser ut . Där finns naturligtvis också juridisk vägledning. Förutom stödet på hemsidan och den juridiska vägledningen finns också upplysningstjänsten som skolor, allmänhet och andra intresserade kan vända sig till för att ställa frågor. För det stöd som gäller skolutveckling, det som vi erbjuder som är framåtsyftande, har vi ringat in några av de viktiga förutsättningar som stödet har att rätta sig efter, stärka och rikta sig mot. När det gäller lektionsstruktur och varierat innehåll har Skolinspektionens studier visat att en varierad, god undervisning med tydlig lektionsstruktur stöttar studiemiljön och studieron. Det handlar inte bara om att eleverna gör andra saker än det läraren säger att eleverna ska göra, utan det handlar också om att elever sitter overksamma, kanske inte utmanas. En individualiserad, tydlig lektionsstruktur med ett varierat innehåll är en sak. Vi arbetar också med elevers inflytande och delaktighet på många olika sätt. En skola som arbetar för ökad delaktighet hos eleverna kan omöjligt minska elevernas intresse för verksamheten och undervisningen utan snarare öka den. Skolornas likabehandlingsarbete har vi också tagit upp. Det är den gemensamma värdegrunden som gäller. Alla elever ska känna sig tilltalade av undervisningens form och innehåll, och alla elever har rätt att spegla sin identitet i undervisningens form och innehåll. Där är skolornas likabehandlingsarbete Förutsättningen för kollegialt lärande bygger vi genom en stor mängd web- baserade lärmoduler som har – Lärportalen. Det finns ett stort utbildningsutbud organiserat i nationella skolutvecklingsprogram. gemensamt att de bygger på kollegialt lärande – lärare lär varandra. att det ska vara möjligt måste man ha arbetat med de första kapitlen i skolla- För att lärares kollegiala lärande över huvud taget ska vara möjligt är tillit lärare emellan otroligt viktigt. Det är något som vi kommer att titta vidare på i kommande insatser från sida. Ett tydligt ledarskap och ett gott relationsskapande, tillitsfulla relationer, inte bara lärare emellan utan också elever emellan, lärare och elever emellan samt inte minst mellan skola och vårdnadshavare är också en viktig förutsätt- De återkommer i flera av insatser. Vi arbetar med elevhälsans roll. Det handlar om att stärka lärares förutsätt- ningar för att skapa ett sådant studieklimat i klassrummet att så många som möjligt känner sig delaktiga och inkluderade i undervisningen. Det finns moduler som handlar om att främja likabehandling. ett webbaserat utbildningspaket i lärportal. Det finns en sådan om delaktighet och inflytande. I modulen om att främja likabehandling finns en del som specifikt handlar om trygghet och studiero, som bygger på Skolin- I den här modulen kan man lyssna till en rektor och en projektledare från Skolinspektionen, och faktiskt också på mig, där vi samtalar om förutsättning- arna för att bygga för trygghet och studiero på en skola. Vi pratar konkret och specifikt om vad skolledare behöver rigga för. Att rigga för trygghet och stu- diero är inte bara att skapa ordningsregler eller att vidta disciplinära åtgärder. Det måste också finnas praktiska och konkreta förutsättningar. visas från klassrummet ska det finnas någon som tar emot och ser till att skolan uppfyller sitt tillsynsansvar. Om jag i korridoren stannar upp för att hantera en konflikt, i enlighet med den nolltoleranspolicy som finns på skolan, då måste någon se till att det finns tillsyn i mitt klassrum. Någon måste fylla på och se till att det inte blir fullständigt kaos i det klassrum jag lämnar. mängd konkreta organisatoriska överenskommelser inom kollegiet. Att bygga för trygghet och studiero innehåller en mängd olika komponen- Det handlar inte bara om elevers delaktighet och inflytande, den goda re- lationen, utan det handlar också mycket om organisation och struktur. På finns insatser som handlar om hälsofrämjande Det finns insatser som handlar om tidiga samordnade insatser mellan skolväsendet och . Utifrån den kartläggning som Skol- verket har fått i uppdrag att göra kommer vi naturligtvis att förstärka och ut- veckla nya insatser. , Skolinspektionen: Jag börjar med att tacka utskottet för inbjudan där jag får möjlighet att presentera Skolinspektionens erfarenheter av hur trygghet och studiero ser ut på svenska skolor runt om i landet. Jag tänkte först presentera den bild Skolinspektionen har av hur situationen ser ut och sedan ge lite exempel på den verklighet vi möter när vi besöker skolor. Vi besöker ungefär tusen skolor , och jag ska också ge exempel på hur det kan te sig när det fungerar väl. Vi vet alla hur viktigt det är med en god skolmiljö som präglas av både trygghet och studiero för att alla barn och elever ska få möjlighet till lärande och utvecklas mot målen. Att alla elever ska få utbildning i en god miljö jobbar vi på Skolinspektionen aktivt med genom vår tillsyns- och granskningsverksamhet. Just området trygghet och studiero tittar vi på under alla våra besök runt om på svenska skolor. Vi tittar bland annat på om skolorna ser till att eleverna får möjlighet att bedriva sina studier i en lugn miljö där de inte störs, hotas eller känner sig otrygga av andra elever. När vi pratar om miljöer avgränsar vi oss inte till att enbart titta på lektionsmiljöerna, utan vi tittar även på hur det kan fungera i skolbiblioteken, grupprummen och så vidare. Vi tittar också på vilka åtgärder skolorna vidtar för att förebygga och förhindra kränkande behandling av eleverna i skolorna. Skolinspektionen genomför en stor enkätundersökning hos ungefär hälften av alla skolor. har alla eleverna i årskurs 5 i , årskurs 9 i och andra året på gymnasiet svarat på enkäten. Bilden vi får från den senaste undersökningsomgången, som besvarades av ungefär 270 000 elever , är att runt nio av tio elever i årskurs 5 i och andra året på gymnasieskolan, och lite färre, ungefär åtta av tio, i årskurs 9 uppger att de känner sig trygga i skolan. Det innebär faktiskt att flera tusen elever känner sig lite rädda eller otrygga i skolan. Bara i årskurs 9 är det ungefär 10 000 elever som har svarat att de känner sig rädda. Något som vi också kan se i enkäten är att en stor del av eleverna uppger att vuxna inte reagerar när en elev utsätts för kränkningar. En annan fråga som vi ställer till eleverna i undersökningen är hur de upplever ordningsregler och studiero. Det är ett av de områden som eleverna är minst nöjda med. Ungefär tre av tio – var tredje elev – upplever att de inte har studiero på lektionerna. Det här är såklart inte jämnt fördelat. Det finns skolor som har hög trygghet och god studiero, men det finns skolor med stora bekymmer. Vi ser också på de skolbesök där vi bedriver tillsyn och granskning att trygghet och studiero är något som skolorna ofta brister i. I av de grundskolor som vi har besökt har vi påtalat en brist på något sätt, och runt två av tio gymnasieskolor får kritik av oss. Skolinspektionen får också ett antal – flera tusen – anmälningar från bland andra elever, vårdshavare och föräldrar. En stor del av de anmälningarna handlar om kränkningar – av dem, faktiskt. Många av dessa fall handlar om elever som har blivit kränkta av andra elever, men en del av dem handlar om elever som uppger sig kränkta eller illa behand- lade av skolpersonal. Vad är det då för verklighet som möter oss där ute? ställa sig frågan om det går att lära sig någonting i en miljö där man är rädd eller har svårt att koncentrera sig. När vi besöker olika skolor runt om i landet hör vi elever berätta om att det är så högljutt inte bara i det egna klassrummet utan även i närliggande klass- rum att eleverna blir störda på olika sätt. Vi har också när vi besökt klassrum sett att elever sitter och pratar och skrattar åt varandra när läraren försöker De skojbråkar, knuffar ned böcker från bänkarna och så Men problemen kring studiero handlar inte bara om högljudd skolmiljö. kan också se att många elever tenderar att göra annat under lektionen. kanske sitter och fipplar med mobilen och surfar runt på sociala medier eller springer ut och in i klassrummen. Det här kan såklart hänga ihop med en inte så välstrukturerad undervis- ningssituation, där eleverna kanske inte hänger med i den instruktion de får av läraren eller får de utmaningar och det stöd de skulle behöva. Då är det lätt att de tappar fokus och ”försvinner”. Tankarna går vidare till någonting annat. Men vi har också vid många besök sett exempel på att elever faktiskt krän- ker varandra, både verbalt och fysiskt. Vi har hört elever kalla andra elever saker som ”jävla hora” och säga att ”du är dum i huvudet” och ”du är en idiot” utan att skolpersonal ingriper. Jag tror inte att det är någon här inne som skulle uppskatta att jobba i en sådan arbetsmiljö. I en skola som vi var ute på hade elever barrikaderat sig i ett klassrum och slängde omkring stolar. En elev på den skolan hade till och med skallat den En annan lärare har vittnat om att det ett flertal gånger skedde slagsmål, fysiska slagsmål, där eleverna använde knytnävarna och riktade slag mot ansiktet – och det här var elever i årskurserna 4 till 6, alltså relativt unga Många rektorer förklarar ibland den bristande studieron och otryggheten i skolan med att lärarna och personalen på skolan inte riktigt har samsyn i fråga om ordningsregler och förhållningssätt. Någonting vi också ser är vanligt förekommande är att skolan inte har ett aktivt förebyggande arbete för att stävja den här typen av incidenter. betar mer reaktivt och utgår från akuta händelser som personalen får känne- dom om snarare än att arbeta förebyggande. En elev vittnade om att värdegrund, det var ingenting som man hade disku- terat på skolan – förutom en gång, och det var när det hade börjat brinna i korridoren på skolan. Då diskuterade man det, vid det tillfället.