urf · H5A5URF2 · 2018-02-15 00:00:00 — Utredningen underströk att EG- nämndens verksamhet inte skulle inkräkta på fackutskottens ordinarie bered- ningsarbete. Propositioner och motioner skulle även i fortsättningen remitteras till utskotten i samma ordning som tidigare, även om de skulle rymma EG- aspekter.112 lämnade senare sitt principförslag om en unionen () om skulle bli medlem i EU.113 När det gällde nämndens storlek och sammansättning innebar Grund- lagsutredningen inför EG:s förslag att storleken skulle få variera för att bl.a. garantera att alla partier som är representerade i ska ha minst en representant i nämnden. förordade i stället den s.k. ut- skottsmodellen, som innebär proportionellt val och extra suppleantplatser för partier som inte blir representerade. Talmanskonferensen114 lade fram försla- get och tillstyrkte förslaget i den delen.115 fat- tade ett principbeslut om att en unionen, , skulle inrättas för samråd och för att tillförsäkra infly- tande över beslutsprocessen. I senare behandling av frågan om samverkan mellan och regeringen med anledning av anslutning till Europe- iska unionen framhöll utskottet att den föreslagna samverkan i innebar helt nya förhållanden och arbetsformer för . Utvecklingen skulle därför följas noga, och påpekade att det ligger i sakens natur att arbetsformerna efter hand skulle kunna förändras med anled- ning av vunna erfarenheter.116 112SOU 1993:14 s. 24 och 244. 1131993/94:TK3. 1141993/94:TK3. 1993/94:KU18. 1994/95:KU22. Genom den fortsatta utvecklingen har också utskottens roll i samverkan mellan och regeringen i EU-frågor vuxit i betydelse. ålagts att överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer (7 kap. 12 § RO). Utskotten ska enligt riksdagsord- ningen följa arbetet i Europeiska unionen inom sina ämnesområden (2 kap. 13 § RO). Dessutom ska utskotten lämna utlåtanden till kammaren över grön- och vitböcker från Europeiska kommissionen och andra dokument från Europeiska unionen samt vissa initiativ från och förslag från Europeiska kommissionen (9 kap. 20 § RO). Denna ordning stämmer överens med grun- derna för utskottsorganisation enligt fackutskottsprincipen. är tillsammans med finansutskottet ett av de utskott som ska väljas enligt regeringsformen och vars verksamhet delvis är grundlagsre- Utskottet bereder ärenden som rör grundlagarna och riksdagsord- ska enligt 13 kap. 1 § RF granska statsrådens tjäns- teutövning och regeringsärendenas handläggning. Andra utskott och varje riksdagsledamot får skriftligen väcka frågor hos om statsrådens tjänsteutövning eller handläggningen av regeringsärenden. tutionsutskottet beslutar också enligt 13 kap. 3 § RF om åtal mot statsråd för brott i utövningen av statsrådstjänsten. prövar också frågan om vilandeförklaring av lagför- slag som innebär begränsning av fri- och rättigheter (2 kap. 22 § tredje stycket RF) och kan besluta om undantag från den kvalificerade ordningen för stif- tande av grundlagar. Särskilt om finansutskottets uppgifter bereder ärenden om allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, beslut om statens budget och verksamhet. skottet får, utöver rätten att väcka förslag i ett ämne som hör till berednings- området (utskottsinitiativ), också i ekonomisk-politiskt syfte väcka förslag även i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde (9 kap. 16 § andra stycket RO). 4.2.2 Uppdelningen inom av ärenden om Riksrevisionen117 Regleringen av utskottens beredning Vilka utskott som bereder ärenden om framgår av flera olika bestämmelser i riksdagsordningen. Det följer också av den ovannämnda bila- gan till riksdagsordningen (tilläggsbestämmelse 7.5.1) ska enligt dessa bestämmelser –bereda val av riksrevisorer (tilläggsbestämmelse 13.6.1) –hos begära att en riksrevisor skiljs från uppdraget (13 kap. 7 § första stycket RO) –besluta om åtal mot en riksrevisor (13 kap. 24 § första stycket 2 RO). ska bereda ärenden om i den mån ärendena inte tillhör beredning. Riksrevisorerna besöker finansutskottet följande : •I samband med att årsredovisningen inklusive uppföljningsrapporten samt revisionsberättelsen behandlas. Vanligtvis deltar endast riksrevisorn med administrativt ansvar samt myndighetens ekonomichef. •Senare då den årliga rapporten överlämnas. Då deltar vanligt- vis alla tre riksrevisorerna. •I samband med att granskningsplanen överlämnas deltar vanligtvis alla tre riksrevisorerna. Det är vanligt att den årliga rapporten och granskningsplanen behandlas vid ett och samma tillfälle i finansutskottet. årliga anslag beräknas normalt efter en fastlagd modell och leder inte till några särskilda kontakter med finansutskottet. Endast i de fall då en avvikelse från gängse modell eller regelverk föreslås t.ex. vad gäller an- slagssparande, lyfts frågan till finansutskottet för en mer ingående beredning och ställningstagande. , lagärenden och budget bereder, som framgått ovan, frågor om val och entledi- gande av och åtal mot riksrevisorer. Ändringar i grundlagar och riksdagsord- ningen bereds av , vilket innebär att bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen om bereds av konsti- tutionsutskottet. Även instruktionen för och ändringar i den har alltid beretts av . Lagen om statlig revision har i huvud- sak beretts av . bereder också frå- gor om val av ledamöter i till ombudsmän och riksrevisorerna. 117 Redogörelsen är i stora delar hämtad från bet. 2016/17:KU14 s. 34 f. bereder som nämnts frågor om i den mån ärendena inte tillhör område. således frågan om anslag till inom utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning, årliga rapport samt Riksrevi- bereder frågor om statlig revision. Anslaget för internationella utvecklingsarbete finns inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och bereds av utrikesutskottet.118 Riksdagsstyrelsen beslutar om anslagsdirektiv för (2 § la- gen med instruktion för ). Enligt 10 kap. 1 § BEA- lagen119 får riksdagsstyrelsen utfärda de föreskrifter som behövs för tillämp- ningen av den lagen. Innan riksdagsstyrelsen beslutar om sådana föreskrifter ska berörda myndigheter ges tillfälle att yttra sig. besluta om sådana föreskrifter som begränsar ombudsmäns eller självständighet i den granskande verksamheten. valberedning föreslår ledamöter i det . När inrättades var ordningen den att effektivitetsrevisionens rapporter föredrogs i , som skulle ta ställning till om rapporterna skulle leda till framställningar eller redogörelser till . var således styrelsen som i varje enskilt fall avgjorde om resultatet av effekti- vitetsrevisionen skulle bli ett formellt ärende i . innebar att styrelsen lämnade förslag till riksdagsbeslut med moti- En redogörelse till innebar att styrelsen lämnade information till utan förslag till åtgärder. Styrelsen kunde också avstå från att utnyttja sin rätt att föra fram initiativ till och besluta att lägga en granskningsrapport till handlingarna. I samband med att inrättades infördes en bestämmelse i den då gällande lagen (1996:1059) om statsbudgeten som ålade regeringen att år- ligen redovisa för vilka åtgärder man vidtagit med anledning av iakttagelser.120 Regeringen valde att lämna denna redovisning en gång i budgetpropositionen. Efter förslag års riksrevisionsutredning121 ska riksrevisorerna nu- mera lämna sina granskningsrapporter om effektivitetsrevisionen liksom sin årliga rapport direkt till . Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder den vidtagit eller avser att vidta med anledning av en Regeringens skrivelse ska lämnas in till inom från det att regeringen mottagit granskningsrapporten, juli och augusti månader oräknade. Denna ordning, som regleras i riksdagsordningen, 118 Se t.ex. prop. 2015/16:1 utg.omr. 7 s. 71 f. och bet. 2015/16:UU2. 119 BEA-lagen trädde i kraft och ersatte den tidigare lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombuds- män och (REA-lagen). 2001/02:190, bet. 2002/03:KU12. 121 2008/09:URF1, framst. 2009/10:RS4, bet. 2009/10:KU17. har varit i kraft . Ordningen beskrivs närmare nedan (avsnitt 4.2.3). ska enligt 9 kap. 3 § BEA-lagen lämna en årsredovisning till . Enligt 19 § instruktionen svarar finansutskot- tet för att revision av görs. För den uppgiften anlitas en extern- revisor. behandlar årsredovisning i ett betänkande. Till betänkandet fogas även externrevisorns granskning. Som ett led i beredningen brukar finansutskottet hålla en intern utfrågning av riksrevi- sorn med administrativt ansvar (ibland tillsammans med ytterligare någon av riksrevisorerna). lämnar en uppföljningsrapport till finansutskottet. konstaterade att den första uppföljningsrapporten svarade väl mot tidigare uttryckta önskemål från finansutskottet.122 I rapporten redovisas regeringens och behandling av granskningarna, en fördju- pad uppföljning av utvalda granskningar samt behandlingen av den årliga re- visionens invändningar i revisionsberättelser. Rapporten, som formellt inte är ett riksdagsärende, utgör ett underlag i finansutskottets beredning av Riksre- visionens årsredovisning.123 Rapporten beskrivs närmare nedan (avsnitt 6.3.1 samt bilaga 2). 4.2.3 behandling av granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen lämnas en- ligt 9 kap. 18 § RO till . Rapporterna ska lämnas in till Riksdagsför- valtningen. De anmäls vid ett sammanträde med kammaren efter det att de har gjorts tillgängliga för ledamöterna. När det gäller den årliga rapporten och de granskningsrapporter som rör den verksamhet som bedrivs av och myndigheter under föreskrivs i 9 kap. 18 § tredje stycket RO att dessa lämnas som re- dogörelser. Övriga rapporter ska talmannen överlämna till regeringen och be- rörda utskott. Vilket fackutskott som får en viss rapport avgörs av ämnet för rapporten. En rapport över en revision på arbetsmarknadsområdet överlämnas t.ex. till arbetsmarknadsutskottet. Rapporten blir inte formellt sett ett riksdags- ärende när den lämnas in till , och rapporten som sådan blir därför inte en del av riksdagstrycket. Det berörda utskottet meddelas att granskningen 2006/07:FiU18 s. 11. 2009/10:RS4 s. 274. inkommit och har därmed möjlighet att ta upp granskningarna på sin dagord- ning och ta ställning till hur den fortsatta hanteringen bör gå till. Regeringen ska för varje granskningsrapport som överlämnats redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser i rapporten. Det ska ske i form av en skrivelse som ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Det fackutskott som fått rapporten blir mottagare av skrivelsen och ansvarar för den vidare beredningen. Skrivelsen blir därmed ett riksdagsärende och en del av riksdagstrycket. I och med att fogas till skrivel- sen blir nu även rapporten en del av trycket. Skrivelsen ger rätt att väcka motioner och behandlas i utskottet tillsammans med eventuella sådana. Utskottet lämnar sedan ett betänkande till kammaren. I betänkandet kan utskottet lämna sin syn på granskningen och de åtgärder som Utskottet har också möjlighet att kalla till sig den ansva- riga riksrevisorn för att han eller hon ska presentera sina iakttagelser och re- kommendationer samt besvara frågor. eller i olika myndigheter kan också kallas till utskottet.124 Behandlingen av regeringens skrivelser om rapporter över effektivitetsrevisionen under /17 behandlade under /17 en (1) skrivelse om en rapport från Riksrevisionen.125 En av riksrevisorerna presenterade rap- porten vid ett utskottssammanträde. I sitt betänkande behandlade utskottet även en följdmotion som väckts med anledning av skrivelsen. slog att motionen skulle avslås och att skrivelsen skulle läggas till handling- har uppgiften att behandla regeringens skrivelse med anledning av om granskningen av skrivelsen Årsre- dovisning för staten. Det gjorde utskottet även under under 2016/17.127 Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till hand- Utöver denna återkommande skrivelse behandlade finansut- skottet sex skrivelser från regeringen med anledning av rapporter från Riksre- visionen.128 Utskottet föreslog att skrivelserna skulle läggas till handlingarna. I samband med behandlingen av en av dessa skrivelser, rapport om den offentliga förvaltningens digitalisering, behandlades också ett 124 Jfr 2008/09:URF1 s. 54 f. och bet. 2009/10:KU17 s. 16 f. 2016/17:23, bet. 2016/17:KU13. 126 verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. 2016/17:36, bet. 2016/17:FiU15. 2016/17:52, bet. 2016/17:FiU19, skr. 2016/17:77, bet. 2016/17:FiU37 och skr. 2016/17:65, bet. 2016/17:FiU39. antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om öppen käll- kod, öppna data, en och digital förvaltning. Utskottet fö- reslog att skulle lämna ett tillkännagivande om att regeringen ska ge samtliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data samt tillgängliggöra de offentliga handlingar som med en liten eller ingen kostnad kan bli öppna data.129 En annan av skrivelserna handlade om om trans- parensen i budgetpropositionen . pekade där på brister kring utgiftstaket och regeringens redovisning. Med anledning av det föreslog utskottet att skulle rikta två tillkännagivanden till regeringen.130 Riksrevisorerna besökte utskottet för att redovisa sin fördel- ning av granskningsområden och informera om uppföljnings- rapport.131 Under det aktuella behandlade skatteutskottet en (1) skrivelse om en rapport från Riksrevisionen.132 I samma betänkande behandlades en följdmo- tion med ett yrkande. Under beredningen av ärendet informerades utskottet av bl.a. chefsekonom och generaldirektör. Utskot- tet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och till- styrkte en motion om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen samt återkomma till regeringen med en utförlig redogörelse för dessa.133 behandlade två skrivelser om rapporter från under /17.134 Den första skrivelsen hade inte lett till några följd- motioner och utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. I fråga om den andra skrivelsen fanns ett yrkande i en följdmotion. Utskottet avstyrkte det yrkandet och föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. I betänkandet fanns en reservation.135 behandlade inte någon skrivelse om rapporter från Riksrevi- sionen under /17. 2016/17:FiU17. 2016/17:FiU20. 131Finansutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. 2016/17:81. 133Skatteutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. 2015/16:188 och skr. 2016/17:118. 135Justitieutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. behandlade två skrivelser om rapporter från under det aktuella riksmötet.136 Skrivelsen om om ut- rikesförvaltningens konsulära krisberedskap hade lett till att det väckts en följdmotion, som avslogs.137 När det gällde skrivelsen om rap- port om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet fanns åtta yrkanden i följdmotioner. Under /17 behandlade försvarsutskottet en (1) skrivelse om en rapport från , om informationssäker- hetsarbete på nio myndigheter. behandlades tre yrkanden i följd- motioner, fem yrkanden från allmänna motionstiden /16 och fem yrkan- den från allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och anförde att ett seriöst informa- tionssäkerhetsarbete är mycket viktigt och fann det oroande att Riksrevi- sionen funnit att arbetet med informationssäkerhet på de granskade myndig- heterna låg på en för låg nivå och inte heller såg ut att ha utvecklats i tillräcklig grad . Utskottet ansåg dock att främst regeringens arbete med att ta fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet i när- tid var lovvärt och att det därför för tillfället inte var motiverat att vidta ytter- ligare åtgärder. behandlade under /17 fyra skrivelser från regeringen om rapporter från Riksrevisionen.140 När det gällde Riksrevi- sionens rapport om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen föreslog utskottet, med anledning av två motioner som väckts med anledning av skri- velsen, att skulle göra ett tillkännagivande om att regelbundet ska mäta storleken på felaktiga utbetalningar.141 Även när det gällde om arbetskraftsinvandring fö- reslog utskottet att med anledning av en motion skulle göra ett till- kännagivande till regeringen om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskrafts- invandringen. Utskottet avstyrkte övriga motioner och föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Riksrevisorer och/eller medarbetare från besökte utskottet vid fyra tillfällen för att informera om rapporter. 136Skrivelse 2016/17:53. 2016/17:UU12. 2016/17:UU8. 139Försvarsutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. 2016/17:63 och bet. 2016/17:SfU9, skr. 2016/17:51 och bet. 2016/17:SfU10. 2016/17:SfU10. behandlade under /17 två skrivelser om rappor- ter från Riksrevisionen.142 Med anledning av den första skrivelsen hade det väckts två motionsyrkanden. Utskottet föreslog att skulle avslå mot- ionsyrkandena och lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Det fanns två reservationer i betänkandet. Med anledning av den andra skrivelsen hade det väckts fem motionsyrkan- den. Utskottet föreslog fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av dessa yrkanden, som rörde riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till hand- lingarna. I betänkandet fanns fem reservationer. I samtliga reservationer före- slogs att inte skulle göra något tillkännagivande till regeringen.143 behandlade under det aktuella en (1) skrivelse om en rapport från Riksrevisionen.144 I samma betänkande behandlades 22 yrkanden från den allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna och avstyrkte samtliga motionsyrkanden. I be- tänkandet fanns två reservationer och ett särskilt yttrande. Under /17 behandlade utbildningsutskottet två skrivelser från regeringen om rapporter från Riksrevisionen.145 Det fanns inga följdmotioner i anslutning till skrivelserna, och utskottet föreslog att de skulle läggas till handlingarna. Utskottet behandlade även en redogörelse från om granskning av Stiftelsen behandlade under det aktuella en (1) skrivelse om en rapport från . Under behandlade utskottet en (1) skrivelse om en rapport från Riks- revisionen.147 Inga motioner hade väckts med anledning av skrivelsen. Utskot- tet föreslog att skulle lägga skrivelsen om till handlingarna.148 2016/17:39 och skr. 2016/17:110. 143Socialutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. 2016/17:74. 145Skr 2016/17:34 och skr. 2016/17:67. 2015/16:RR6. 2016/17:111. 148Miljö- och jordbruksutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. behandlade under /17 två skrivelser om rap- porter från Riksrevisionen.149 Skrivelsen om om för- utsättningar för en säker kraftöverföring hade föranlett två följdmotioner. Ut- skottet föreslog två tillkännagivanden till regeringen med anledning av mo- tionsyrkanden som rörde samhällsekonomiska analyser och återkommande ef- fektanalyser. Den andra skrivelsen, om om statliga stöd till innovation och företagande till handlingarna, hade lett till en motion. Motionen avslogs och skrivelsen lades till handlingarna. behandlade under /17 tre skrivelser om rapporter från Riksrevisionen.150 Om skrivelserna hade det väckts två, två respektive sex yrkanden i följdmotioner. I samband med behandlingen av den ena skrivelsen tog utskottet också upp 37 yrkanden om arbetsmiljö- och ar- betstidsfrågor från allmänna motionstiden. I två av ärendena föreslog utskottet att skulle avslå motionsyrkandena och lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I det tredje ärendet föreslog utskottet två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rörde insatsen Förbe- redande och orienterande utbildning. En av riksrevisorerna gav muntlig information om två av rapporterna.151 4.2.4 förhållande till revisionsverksamheten I beslut om riktlinjerna för en förändrad revision under ingick att för varje valperiod skulle välja en styrelse för . Styrelsen skulle vara parlamentariskt sammansatt. Till grund för betänkande i ärendet låg ett förslag från riksdags- styrelsen.152 Meningen var enligt detta förslag att behov av sam- band med och insyn i myndigheten skulle tillgodoses genom ett sådant organ. Det skulle kunna komplettera revisionens iakttagelser med politiska erfarenheter och vara ett viktigt komplement till de slutsatser som den tjänstemannaledda granskningen lett fram till. Det parlamentariska infly- tandet skulle ske i sådana former att den revisionella granskningens oberoende inte kunde ifrågasättas. Det föreslagna organet skulle avgöra vilka revisionella iakttagelser som skulle underställas , lämna budget- förslag, fastställa dess årsredovisning, yttra sig över myndighetens gransk- ningsplan och få löpande information om pågående verksamhet. 2016/17:148 och skr. 2016/17:79. 2015/16:154, skr. 2016/17:82 och skr. 2016/17:87. 151Arbetsmarknadsutskottets verksamhet /17, utskottsdokument /17:verk. 1999/2000:RS1. tionsutskottet delade denna principiella utgångspunkt och ansåg att de inslag av inflytande från sida som föreslogs var en lämplig avvägning som ändå gav revisionsmyndigheten en tillräckligt oberoende ställning.153 De av riksdagsstyrelsen föreslagna och av gillade principer som skulle läggas till grund för den blivande ställ- ning innehöll också följande uttalande.154 ska uppfylla vedertagna kriterier för oberoende – det som brukar kallas för det revisionella oberoendets kärna. Dessa krite- rier är revisionsorganets fria beslutanderätt vad gäller val av gransknings- objekt, val av granskningsmetod och revisionens slutsatser. Myndigheten ska styras av ett regelverk som garanterar oberoendet, men också av be- stämmelser som reglerar myndighetens uppgifter och mandat i förhållande till riksdag och regering samt förvaltning. Genom det riksdagsbeslut om ändringar i regeringsformen som lade fast grun- derna för ställning fastställdes principen om riksrevisorernas självständighet i fråga om vad som ska granskas, hur det ska granskas och vilka slutsatser som ska dras i en granskning. I överensstämmelse med beslutet om riktlinjerna för tillkomsten av den nya revisionsmyndigheten föreskrevs genom beslut också om att det vid skulle finnas en styrelse utsedd av . I den skulle varje partigrupp ha en plats och sam- mansättningen i huvudsak svara proportionellt mot sammansätt- ning. Styrelsens uppgift skulle vara att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till som riksrevisorernas gransknings- rapporter och revisionsberättelser gav anledning till samt besluta om förslag till anslag på statens budget och om årsredovisning för myndigheten (12 kap. 7 § RF). Till styrelsens uppgifter skulle också höra bl.a. att yttra sig till riksreviso- rerna över granskningsplanen.155 ansåg att den uppgif- ten rymdes inom begreppet ”följa verksamheten” men att det var naturligt att den tydligare skulle komma till uttryck i den lagstiftning som närmare skulle komma att reglera verksamhet. För att garantera riksreviso- rernas självständiga ställning angavs styrelsens uppgifter uttömmande i rege- ringsformen.156 Styrelsens uppgift att yttra sig över granskningsplanen före- skrevs senare uttryckligen i 12 § instruktionen. I samband med riksrevisionsreformen uppmärksammade konstitutionsutskot- tet också att förhållanden som inom uppfattas som angelägna att undersöka inte borde lämnas utanför en möjlighet till granskning av revisions- liknande karaktär. Utskottet ansåg att det borde införas en möjlighet för riks- dagens utskott att beställa särskilda utredningsinsatser av detta slag. 1999/2000:RS1 s. 37 och bet. 2000/01:KU8 s. 17 och 22. 1999/2000:RS1 s. 37. 2001/02:KU25 s. 8. 2001/02:73 s. 12, bet. 2001/02:KU25 s. 8. granskningar av revisionsliknande slag som det kunde finnas behov av inom