rfr · H50WRFR17 · 2018-06-08 00:00:00 — Öppen utfrågning om för penningpolitiken 2017 Riksdagstryckeriet, , 2018 höll finansutskottet en öppen utfrågning i om för penningpolitiken 2017. hela direktion medverkade samt de två opponenterna från och från . I det följande redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska anteckningarna och de bilder som föredragshållarna visade under sina presentationer. Tid: –12.00 direktion – , riksbankschef, , förste vice riksbankschef, , vice riksbankschef, , vice riksbankschef, , vice riksbankschef, , vice riksbankschef Opponenter: , docent, , , chefsekonom, Frågor från utskottets ledamöter , finansutskottets vice ordförande ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Öppen utfrågning om rapport Ordföranden: har blivit 10.00. Alla är hjärtligt välkomna till finansutskottets öppna utfrågning om för penningpolitiken 2017. Det är första gången i detta format. För ändamålet finns inte bara finansutskottet på plats utan framför allt hela direktion och därutöver två opponenter som förstås är särskilt välkomna, dersson från och från . Den här övningen ska gå till så att vi först får höra från en sammanfattning av redogörelsen. Därefter får våra opponenter ordet, varpå också direktionen i övrigt får en möjlighet att kommentera innan det är dags för utskottets ledamöter att ställa frågor och få svar. Vi får se hur det ska fungera. Först börjar vi med att få en sammanfattning av redogörelsen av riksbankschef . , : Tack för att vi har fått möjlighet att komma hit och prata om penningpolitiken 2017 och hur vi funderar kring penningpolitikens utformning då. Låt mig starta med den klassiska traditionella bakgrunden när det gäller att något prata om penningpolitik såsom den har sett ut i vid det här laget ett ganska bra tag. Det viktiga här är att vår uppfattning är att ett trovärdigt inflationsmål är bra för samhällsekonomin i vid mening. På något sätt behöver vii alla ekonomier någon form av ankare när det gäller pris- och lönebildningen så att det går att förstå på vilket sätt priserna stiger och vilken vägledning man kan få när man sysslar med prissättning och lönebildning. Det innebär att det är lättare för hushåll och företag att fatta olika typer av ekonomiska beslut och att man inte behöver ägna för mycket tid åt att fundera på hur man ska skydda sig mot priser som fladdrar omkring väldigt mycket. Prisstabilitet skapar kort och gott förutsättningar för en god ekonomisk utveckling. Vi går tillbaka lite grann i tiden och tittar på hur det har sett ut i tiden. Om man tittar på utvecklingen och 2015 visar det sig att inflationstakten i trendar nedåt. Det är inte minst en konsekvens av att hela tioårsperioden efter den stora finanskrisen har varit väldigt bekymmersam på många olika håll i världen när det gäller inflationstakten och den allmänna ekonomiska utvecklingen. Inte minst i vårt närområde spelar statsskuldsproblematiken i många europeiska länder en ganska stor roll. har man kämpat med detta på en rad olika håll för att hantera frågan. Dessvärre har det tagit än vad många trodde, låt oss säga 2009, 2010 och 2011. Den utveckling som fanns då var med en inflation som trendade nedåt. Om man tittar på den högra sidan av bilden ser man inflationsförväntningar som börjar trenda nedåt på ett ganska så tydligt sätt. Då löper vi risken att kanske ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT till och med tappa det ankare som inflationsmålet är tänkt att vara i de här Det ser man också på en del rubriksättning på en del artiklar från . Man säger att inflationsmålet är ifrågasatt och att industriråd inte tror på in- Inflationen borta , är ett påstående i rubriksättningen här, och så vidare. Alla dessa rubriker tar egentligen upp samma grundfråga som jag visade på grafen innan, det vill säga att inflationen börjar trenda nedåt. Man ställs då inför frågeställningen: ska vi göra för att vända detta? Det som vi inte kommer ifrån i det sammanhanget, även om den inhemska diskussionen ibland tenderar att bedrivas som om omvärlden inte fanns, är att titta lite grann på hur utvecklingen ser ut i vår omvärld. och import på av BNP och med helt fria kapitalrörelser påverkas vi också i betydande utsträckning av vad som sker i vår omvärld. En sådan trend som har funnits ganska länge och också längre tillbaka i tiden än 2006 är en mycket tydlig trendmässig nedgång i räntor på global nivå. Det ser man också här på bilden att räntorna följs åt ganska mycket. och ligger ganska nära varandra. Av lite olika skäl är vi an- tingen något över noll eller en del under noll när det gäller räntesättningen här. Om man tittar på inflationstakten ser ni att inflationstakten i euroområdet, och följs åt inte ett till ett men ändå ganska så hyggligt. Det innebär från ett svenskt perspektiv att vi importerar låg inflation och också Till det ska man också lägga att har Europeiska central- banken börjat köpa tillgångar i stor skala för att stimulera efterfrågan i den europeiska ekonomin och också för att få upp inflationen. Allt detta är någonting som svensk penningpolitik måste förhålla sig till på Vi arbetar inte i ett vakuum när det gäller allt detta. den bakgrunden, att vi sänker reporäntan till minus en halv procent. den vid det här laget legat . Ett enkelt uttryck är att säga av 350 år, eftersom vi har funnits . I det avseendet är väldigt låga räntor något som är ganska ovanligt. Men det är inte så att svenska räntor på något sätt dramatiskt skiljer sig från räntor på andra håll. Det andra är att vi också inleder ett betydande köp av svenska statsobliga- Räntan är priset på pengar. För att vara på den säkra sidan genom att köpa statsobligationer ökar vi också mängden pengar. Går det inte på det ena sättet så går det på det andra sättet när det gäller att vända inflationsförvänt- ningarna och få upp inflationen i svensk ekonomi. Om man tittar på vad som har hänt , även om det har tagit , har vi en allt starkare konjunktur i den svenska ekonomin. Man kan naturligtvis beskriva det på många olika sätt. sätt är att visa vad som sker på arbetsmarknaden under ganska , 2015, 2016 och 2017 har vi haft en ökad brist på arbetskraft. gelbilden av detta är att vi har allt lägre arbetslöshet. Det betyder helt enkelt ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT kort och gott att vi har en stark konjunktur i . Det är naturligtvis någon- ting som är viktigt när det gäller att få upp inflationstakten till vårt mål på Detsamma gäller i omvärlden. Om man tittar på vad som har hänt är det också så att handelsvägt i , euroområdet och , om man tittar på de här graferna, varierar tillväxten en del. Men tillväxten är ändå betydligt högre än vad den har varit tidigare. Det är naturligtvis också någonting som påverkar den svenska ekonomin i allra högsta grad på ett positivt sätt. Tittar man på inflationstakten ser vi vad som har hänt . väldigt tydligt mätt som KPIF att inflationen har stigit under . avseendet, givet vårt mål 2 procents inflation, är 2017 ett bra år eftersom vi ligger på eller väldigt nära beroende på hur man väljer att mäta inflationstakten , år, genomsnitt eller hur man nu går till väga. Det som också är väldigt viktigt i det här sammanhanget är att penningpo- litiken har lyckats med att vända inflationsförväntningarna så att under den tidsperiod vi nu pratar om ligger vi väldigt . som är betydelsefullt och viktigt om man tittar på den tidsperiod vi hade innan när inflationsförväntningarna började trenda nedåt. Kort och gott: Givet den penningpolitik som vi har fört och den allmänna internationella utvecklingen gick det med mycket jobb och en expansiv pen- ningpolitik att vända det här och återföra inflationstakten till vårt inflationsmål Då ställer man sig naturligtvis frågan: Vad är det som har gjort att infla- tionen har stigit ? är det så, och det gäller också i många andra länder, att vi har haft förhållandevis låga löneökningar. Vi har också haft ett förhållandevis lågt pristryck på annat håll i världen. Vad som ändå har lett till att inflationen har stigit är att vi har haft och har en stark konjunktur och att inflationsförväntningarna har återförts till kring Det underlättar naturligtvis när det gäller förväntningar och möjligheter att höja priserna. har vi haft en relativt svag krona. Det innebär att importpriserna stiger en del. Det kommer med en viss eftersläpning, men det har naturligtvis också bidragit. En helt annan typ av faktor är att energipriserna fluktuerar. Den här gången råkade det sig att energipriserna steg. Sammantaget ledde detta till en inflationstakt som är väldigt . En annan fråga som alltid återkommer när vi talar om penningpolitiken bakåt i tiden är vårt prognosarbete. Den här gången råkar det sig så att vi har relativt träffsäkra prognoser . Vi har mer än träffsäkra prognoser för inflationen. Prognoserna för arbetslöshet ligger nära utfallen, och den inhemska konjunkturen i vid mening blev ungefär som vi hade förväntat oss. Sedan är det viktigt att komma ihåg här att när det gäller prognoser varierar träffsäkerheten . Det är kanske inte det mest meningsfulla att titta på ett enskilt år. Man behöver nog egentligen i grunden titta på prognoser i ett längre tidsperspektiv. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Tittar man på många prognosmakare i när det gäller träffsäkerhet i prognosmakeri är det förhållandevis små skillnader mellan olika bedömares prognoser i det här sammanhanget. fortsätter vi som alltid med vårt utvecklingsarbete. inflationsprognoserna bättre och mer precisa i närtid har vi börjat samla in pri- ser från nätdata. Där hittar man numera alla möjliga prisindikationer som man kan komma åt fortare än om man bara tittar på officiellt publicerade data. minst en fråga som har funnits är utrikes resor som fluktuerar något alldeles enormt. Då får man försöka fiska upp den informa- tionen så fort som det över huvud taget är möjligt. Vi har gjort en ny och en sänkt bedömning av den långsiktiga nivån på Det är måhända inget konstigt med det. Det är en fråga som många centralbanker sliter med på många olika håll i världen. När den allmänna rän- tenivån har fallit under så pass som den har gjort är det rimligt att anta att den långsiktiga nivån på reporäntan, så långt vi nu kan blicka in , kommer att vara lite lägre än vad vi har antagit tidigare. Vi har utvärderat de erfarenheter som vi har av att publicera ränteprognoser och räntebana eftersom vi vid det här laget har haft en räntebana ganska länge till skillnad från många andra centralbanker. Vår uppfattning är att det system som vi använder har fungerat väl. Räntebanan är en prognos. är inget löfte. I det avseendet kan man naturligtvis alltid ha synpunkter på det. Men det är ändå bättre att ha en prognos jämfört med ingen prognos alls. tycker att det har underlättat vår kommunikation när det gäller vårt sätt att se på vad som händer . Vi har också diskuterat roll inom fördelningspolitiken. en fråga som har väckts . Där är det framför allt så att den slutsats som vi drar i det sammanhanget är att om vi klarar av att hålla låg och stabil inflation gynnar det tillväxt och sysselsättning. Det är någonting som de allra flesta har god nytta av när det gäller fördelningspolitik. Det leder till en allmänt sett stabil ekonomisk utveckling. Det är någonting som tjänar alla väl. För att summera 2017 har vi en god måluppfyllelse . tagit för inflationen att ta sig tillbaka till . Det har krävts, precis som på samma sätt som i många andra länder, en mycket kraftfull pen- ningpolitik med en kombination av både ränta och stora obligationsköp för att Eftersom vi nu har lyckats med detta är det fortsättningsvis så, eftersom det tog att återföra inflationen till , att det krävs en stor vak- samhet för att se till att inflationsförväntningarna är väl förankrade kring vårt inflationsmål på också framgent. Tanken är ingalunda sådan att in- flationsförväntningarna och inflationstakten enbart ska tangera och sedan falla tillbaka. Det gäller att framåt föra en penningpolitik som är sådan att när vi återför både förväntningar och inflationstakt till tal som ligger i närheten av vårt in- flationsmål på gäller det att utforma penningpolitiken på ett sådant sätt att det förblir så . ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Ordföranden: så mycket. Då ska vi få synpunkter på redogörelsen. Vi börjar med , varsågod. , : Jag får börja med att tacka för inbjudan att vara här och kommentera penningpolitiken. Jag måste också erkänna en sak innan vi fortsätter. Som sa har det varit en väldig debatt om penningpolitiken. har blivit kritiserad för den penningpolitik som den har bedrivit. Jag hör till den grupp som har kritiserat den förda penningpolitiken men inte i den bemärkelsen att vi ska överge inflationsmålet. Jag har kritiserat själva penningpolitiken och det väldigt ensidiga fokus som har varit på att nå 2,0 procents inflation. Det har lett oss in i en situation där vistimulerar ekonomin i en högkonjunktur, vilket jag inte tror är bra på lite . Jag skulle önska att man hade haft en lite mer flexibel inflationsmålspolitik där man sett lite mer till den samhällsekonomiska balansen snarare än till just siffran 2,0 och där man också hade accepterat att vi lever i en låginflationsmiljö inte bara i utan också globalt. Det är svårt för en liten öppen ekonomi som den svenska som är så oerhört integrerad i världsekonomin att avvika från den internationella inflationstakten. Vi märker hur har tagit i så det knakar för att gå från till . Frågan är om det inte hade varit lite bättre att kanske acceptera att om inflationen är låg globalt kommer den även att vara låg i . Det jag vill prata om är först måluppfyllelsen och sedan kopplat till måluppfyllelsen inriktningen på penningpolitiken. När man diskuterar måluppfyllelsen kan man göra det från två perspektiv. Man kan göra det från ett väldigt snävt perspektiv där man har fokus på inflationen eller så kan man göra det från ett bredare samhällsekonomiskt perspektiv där man även tittar på sysselsättning, tillväxt och så vidare. Om vi börjar med det snäva perspektivet ska enligt riksbankslagen upprätthålla ett fast penningvärde, vilket man på egen hand har tolkat som 2 procents inflation, numera med ett variationsband på plus minus en procentenhet, mätt med konsumentprisindex med fast ränta. Det är det som heter KPIF. Vill man göra det enkelt för sig kan man studera inflationen och säga: Ligger inflationen i nivå med målet har man i så fall fört rätt penningpolitik. Av- viker man för mycket från målet får man diskutera varför. Det är det snäva perspektivet. Om vi börjar med det kan vi säga följande. Här på bilden har vi inflationstakten i , i euroområdet, i och i . Vi har även ett genomsnitt för de fyra åren. Om vi tittar och mäter inflationen som förändringen i prisindex har nått sitt inflationsmål . Inflationen ligger helt i linje . ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Vi kan notera att inflationen är låg i vår omvärld. är den centralbank av dessa fyra som har kommit närmast . Andra centralbanker har kämpat men inte lyckats. Ska man ha det snäva perspektivet får man ge helt klart godkänt. Den får högsta betyg, ett A eller 5:a som det hette när jag gick i skolan. Vi kan också notera att det enda land som haft en högre inflation än är som hade 2017. Det fick man därför att växelkursen kollapsade efter brexitomröstningen. Man fick importerad inflation. Förutom det fallet har vi haft låg inflation i vår omvärld. Vi breddar analysen något och tar det breda perspektivet. Det kan vi göra därför att bedriver vad som kallas för flexibel inflationsmålspolitik. Som man själv beskriver ska man även söka stabilisera tillväxt och sysselsättning på långsiktigt hållbara nivåer. Detta har man stöd för i förarbetena till riksbankslagen. Målet är att upprätthålla ett fast penningvärde. 2procent, ett variationsband och KPIF. Det finns en diskussion i förarbetena om att man inte vill precisera målet för penningpolitiken mer än att just upprätthålla ett fast penningvärde. Det vill man inte av följande anledning. Det är inte lämpligt att i lag fastställa en särskild nivå för tillåten prisökningstakt eller att ange storleken på ett eventuellt toleransintervall, det som vi numera kallar för variationsband. En sådan precisering skulle bli alltför inflexibel och innebära att inte ges tillräckligt utrymme att anpassa målet till nya omständigheter. Man öppnar alltså i diskussionen för att det kan komma en situation där ett alltför snävt fokus på en inflationssiffra kan skapa problem någon annanstans i ekonomin. Därför ger man möjlighet till att vara lite mer flexibel. Låt oss då titta på den samhällsekonomiska utvecklingen. Här på bilden är tillväxten för , , och 2014 till 2017. Den visar ett genomsnitt för de fyra åren men även ett genomsnitt för tillväxten åren före den internationella finanskrisen. Vad vi kan se är att haft en fantastiskt god tillväxt. Vi har haft en tillväxt som ligger högre jämfört med de andra länderna . Det är en mycket stark tillväxt. Om vi jämför tillväxten före finanskrisen kan vi också se att vi har haft en starkare tillväxt och en mycket god konjunktur. Låt oss se på arbetsmarknaden. Här på bilden är sysselsättningen, den andel av dem som är som har ett jobb. Den här tabellen visar arbetsmarknaden för inrikes födda. Även utrikes födda har en väldigt bra arbetsmarknad. Men det stora antalet nyanlända tynger ned de siffrorna något. För att visa på styrkan på arbetsmarknaden har jag valt att fokusera på inrikes födda. Vad ser vi då? Jo, vi kan se att vi har den högsta sysselsättningsgraden sedan finanskrisen. Men inte sedan den internationella finanskrisen, utan sedan den svenska finanskrisen . Man måste gå tillbaka för att hitta en så stor sysselsättningsgrad i . Det är en större ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT andel av den vuxna befolkningen som har ett jobb än under högkonjunkturen 2008 eller under it-boomen . Det förstärker bilden av en mycket stark ekonomi. Sedan har vi den finansiella sidan av ekonomin. Här på bilden har vi hushållens skulder i förhållande till disponibel inkomst. Det är den svarta kurvan. På den prickade kurvan har vi lagt till de skulder som hushållen har indirekt via bostadsrättsföreningarna. Då når man en skuldnivå som ligger på lite av disponibel inkomst. Det är nästan men inte riktigt dubbelt så högt som i . Det är mer än dubbelt så högt som i . Vi kan se att låg skuldkvoten ganska stabil när räntan också var lite högre. När man inledde den extremt expansiva penningpolitiken 2014 och 2015 stack skulderna i väg igen. har vi valt att det inte är som ska ansvara för finansiell stabilitet. Problemet vi har är att försöker bromsa och försöker gasa. Så länge gasar blir det svårare för att bromsa. använder och kan bara använda relativt klumpiga och fyrkantiga styrmedel som slår hårt mot vissa grupper i samhället men inte mot andra grupper i samhället och som vissa kan komma undan men som andra inte kan komma undan. Det är styrmedel där vi inte riktigt vet vilken effekt de kommer att få. Vi kan se att fortfarande växer krediterna till hushållen alldeles för fort. Vi kan också se framför oss en situation där dess styrmedel eventuellt skapar nya problem på bostadsmarknaden. Man försöker lösa ett problem men skapar ett annat. Även om inte ska eller kan ta hand om den problematiken med räntan blir det svårare för att hantera den så länge gasar. skriver själv i sin redogörelse att penningpolitiken kan vara ett komplement till de verktyg använder. Tyvärr är den inte något komplement utan går precis tvärtemot. Så har vi växelkursen. Den svenska kronan har sedan man inledde den expansiva penningpolitiken tappat i värde. Det gäller inte så mycket mot dollarn och pundet utan speciellt mot euron. Vi är nu nere på samma nivå som vi hade under krisen , och detta under en högkonjunktur. Vi stimulerar ekonomin genom att ha en svag valuta i en högkonjunktur. Som vi hörde i presentation är det bra för inflationsmålet. Men är det bra för den samhällsekonomiska stabiliteten att ha en så svag krona? Har man valt att ha en flytande krona, en flytande växelkurs, som har måste man acceptera att kronan ibland är stark och ibland svag. Det är inga problem. Problemen här är för det första att kronan är svag i en högkonjunktur. För det andra kan vi se att vi har en trend i växelkursen. Den blir svagare och svagare år . Vi kanske hamnar i en situation där man börjar förvänta sig att kronan alltid ska vara svag. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Lyssnar man på direktionen får man ibland en bild av att den vill ha en svag Den talar om att kronan inte får bli för stark för fort. Den kan spä på förväntningar om att kronan alltid kommer att vara svag. Tror man det kan man konkurrera internationellt inte genom att vara duktig utan genom att vara Vi vet från vår historia att det inte är någon bra lösning för svensk eko- Vi kan sammanfatta det hela genom att säga följande. Inflationen är helt i nivå med inflationsmålet. Ska vi ha ett väldigt snävt fokus ligger vi helt rätt. Vi har högkonjunktur, hög tillväxt och full sysselsättning. Vi har problem med växande finansiella obalanser. Det är inte som ska ta hand om det på egen hand, men den kanske måste hjälpa till. Vi har en försvagning av kro- Hur ser det ut med penningpolitiken? Den är expansiv. Vi har negativa rän- tor, och vi köper statsobligationer för . De stramar åt. har lägre inflation och sämre tillväxt. sämre arbetsmarknad sett till sysselsättningsgraden. som är under kontroll, och de har en bostadsmarknad under kontroll. Vi gör precis tvärtom fastän vi egentligen ligger bättre till. det snäva perspektivet har vi en väl avvägd penningpolitik. Men inte om vi tar ett mer brett perspektiv. Då har vi en alltför expansiv penningpolitik. En sak som jag reagerat på lite grann är att sa i en intervju med att vi har ett samhällsexperiment. Det handlade om pen- ningpolitiken kopplad till hushållens skulder. Jag vet inte om det var ett olyck- För mig är ett experiment någonting man gör i ett laboratorium och inte någonting man gör med svensk samhällsekonomi. Man har även haft tal för ungefär lite drygt en månad sedan där man talat om penningpolitik i ny miljö. Det handlar om att det ekonomiska landskapet håller på att förändras. Penningpolitiken fungerar kanske inte riktigt på samma Blickar vi framåt kan man också se att det finns förändringar i det ekono- miska landskapet som vi inte riktigt vet hur de kommer att sluta. Då är frågan: Ska vi gå hela vägen bara för att försöka nå , eller ska vi vara lite försiktiga och spara lite på krutet för att kunna hantera denna nya, okända Då ska vi se att den penningpolitik vi bedriver väcker vissa frågor. första: Är konsumentprisindex eller konsumentprisinflationen en så bra indi- kator som den var tidigare? Om vi går tillbaka till var ett av de stora problemen i hög konsumentprisinflation. Att få ned den var ett ankare, och ett inflationsmål var viktigt. Och inflationsmålet är fortfarande Problemet är bara det att gick inflationen upp om det var högkonjunktur, och var det lågkonjunktur gick inflationen ned. kreditboom gick inflationen upp. Genom att titta på den här konsumentprisin- dikatorn fick vi alltså en väldigt bra samlad bild av tillståndet i ekonomin. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Men det har vi inte , och det finns en stor teoretisk diskussion om varför så är fallet. Varför följer inte längre inflationen konjunkturen eller kreditboomen som den gjorde förr? Vi kan se att den inte gör det, men vi kan inte riktigt svara på varför . Kan vi fortfarande ha ett lika hårt fokus på KPIF som nyckelindikator som vi hade förr? Den andra frågan är: Vad kan de långsiktiga effekterna bli av att stimulera i en högkonjunktur? Man kan ju argumentera att eftersom inflationen är låg mätt med KPIF så är det inga problem. Men vi ska komma ihåg att sa man att om vi har hög arbetslöshet så kan vi aldrig få hög inflation. Så visade det sig att det kunde vi visst få. Kanske är det så att vi kan ha låg inflation men ändå få ekonomiska problem någon annanstans i ekonomin. Kan vi avvika från det internationella mönstret?