eunbil · H60N4C7409 · 2018-11-26 00:00:00 — Rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 3.Direktivet om carcinogener eller mutagena ämnen i arbete (tredje omgången) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Syftet med carcinogen- och mutagendirektivet är att förbättra arbetsmiljön genom att minska exponeringen för cancerframkallande och mutagena ämnen i arbetet, förbättra EU-lagstiftningens ändamålsenlighet samt skapa större tydlighet och rättvisare konkurrensvillkor. Direktivet behöver uppdateras regelbundet på grundval av tillgänglig kunskap inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter. En första revidering av carcinogen- och mutagendirektivet (se faktapromemoria 2015/16:FPM79) antogs 2017. En överenskommelse mellan rådet och nåddes 2018 om en andra revidering av direktivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM62). Det aktuella förslaget rör den tredje revideringen av direktivet. Förslaget går ut på att fem kemiska ämnen eller grupper av ämnen läggs till i direktivet och får gränsvärden för exponering (förs in i direktivets bilaga III): kadmium och dess oorganiska föreningar, beryllium och oorganiska berylliumföreningar, arseniksyra och arseniksalter samt oorganiska arsenikföreningar, formaldehyd samt MOCA (4,4-Metylenbis (2-kloranilin)). Ett av dessa ämnen kompletteras även med anmärkningar om hudexponering (MOCA). Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom den allmänna inriktningen. Regeringen stödjer framtagandet av nya gränsvärden. Det är av stor betydelse både för arbetstagarnas hälsa och för rättvis konkurrens att EU-lagstiftningen uppdateras i enlighet med den vetenskapliga utvecklingen på området. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i arbetsmarknadsutskottet och utskottet informerades . Fortsatt behandling av ärendet: 2 (27) utskott röstade om sitt betänkande . Informella trepartssamtal mellan institutionerna förväntas inledas . 4.Förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Kommissionens förslag om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten presenterades . Syftet med myndigheten är att bistå medlemsstaterna och kommissionen i frågor som rör gränsöverskridande arbetskraftsrörlighet och samordning av de sociala trygghetssystemen inom EU. Förslaget innebär att myndigheten får ett antal operationella uppgifter och syftar till att stödja medlemsstaterna att underlätta för enskilda och arbetsgivare att få tillgång till information om sina rättigheter och skyldigheter i gränsöverskridande situationer. Myndigheten ska vidare stödja samarbete mellan medlemsstaterna och gemensamma inspektioner när det gäller tillämpningen av relevant EU-rätt i gränsöverskridande situationer samt medla eller underlätta lösningar vid gränsöverskridande tvister mellan medlemsstaterna. 3 (27) Enligt ordförandeskapets kompromissförslag föreslås ett antal ändringar i förhållande till ursprungsförslaget. Namnet ändras från ’Authority’ till ’Agency’. Myndighetens tillämpningsområde definieras i en artikel innehållande en uttömmande lista med rättsakter och samma artikel anger att myndigheten bl.a. ska respektera medlemsstaternas kompetens när det gäller att tillämpa och genomföra EU-rätt samt nationella arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadens parters autonomi. Begreppen gemensamma och samordnade inspektioner har definierats och det har förtydligats att dessa är frivilliga och ska utföras i enlighet med nationell rätt i den medlemsstat där inspektionen äger rum. Medlingsfunktionen föreslås bygga på frivilligt deltagande av de medlemsstater som omfattas av en tvist om tillämpning av EU-rätt inom myndighetens tillämpningsområde. Medlingsfunktionens omfattning har begränsats och ska inte omfatta tvister som rör regelverket om samordning av de sociala trygghetssystemen. Befintliga samarbetsstrukturer som föreslås tas över eller integreras i myndigheten ska fortsätta att existera och stödjas av kommissionen till dess att myndigheten är fullt operationell. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen bedömer att förslaget till allmän inriktning är acceptabelt utifrån svenska ståndpunkter i sak (se Råds-PM för utförlig ståndpunkt). Mot bakgrund av detta avser regeringen ställa sig bakom den allmänna inriktningen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med arbetsmarknadsutskottet om svenska ståndpunkter har hållits , och . Information om förhandlingarna har lämnats till arbetsmarknadsutskottet , och samt till socialförsäkringsutskottet och . Samråd med har skett och inför EPSCO. Fortsatt behandling av ärendet: 4 (27) utskott röstade om sitt betänkande . Informella trepartssamtal mellan institutionerna förväntas inledas . 5.Förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Ordförandeskapets lägesrapport redogör för förhandlingarna som inleddes i rådsarbetsgrupp under rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor . Av lägesrapporten framgår bland annat att en majoritet av medlemsstaterna anser att förslag till EGF är användbart. Ett mindre antal medlemsstater har uttryckt oro över förslaget. I förslag till förordning för EGF efter 2020 föreslås en tydligare betoning på att EGF ska erbjuda stöd i samband med oväntade större omstruktureringar på arbetsmarknaden, särskilt de som följer av globaliseringsrelaterade utmaningar såsom förändringar i världshandelsmönstren, vid finansiell eller ekonomisk kris, men även vid 5 (27) övergången till en koldioxidsnål ekonomi eller som en konsekvens av digitalisering eller automatisering. Antal personer som berörs ska uppgå till minst 250 personer till skillnad från huvudregeln om minst 500 personer i nuvarande regelverk. Datum för tidigare behandling i : informerades och överläggning hölls . Fortsatt behandling av ärendet: ansvariga utskott väntas votera om sin ståndpunkt . Förhandlingarna fortsätter under ordförandeskap. 6.Direktivet om likabehandling (artikel 19) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med 6 (27) förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att diskrimineringsgrunderna ska få ett likvärdigt skydd på EU- nivå. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Ett antagande av förslaget har sedan det lades fram blockerats av några medlemsstater men förhandlingar äger fortsatt rum i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : Förslaget har behandlats i och , och , och , och , och , och , och , och , och , och samt . Överläggning med skedde och utskottet informerades . Fortsatt behandling av ärendet: Det är ännu inte känt om och i vilken omfattning det inkommande rumänska ordförandeskapet kommer att fortsätta arbetet med direktivet . 7 (27) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas hålla en riktlinjediskussion om årets europeiska planeringstermin, utifrån diskussionsunderlaget samt dokumenten i underpunkten a och b. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar årets tillväxtöversikt och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken . EU och medlemsstaterna behöver befästa de senaste årens ekonomiska återhämtning. Ett fortsatt fokus på investeringar, genomförande av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik bidrar till att stärka motståndskraften i ekonomier. Det är viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Datum för tidigare behandling i : Den europeiska terminen diskuteras regelbundet inom rådet. Den europeiska terminen har ännu inte diskuterats av rådet. behandlas även frågan i inför möte i Ekofin. 8 (27) a)Den årliga tillväxtöversikten, rapporten om förvarningsmekanismen, utkastet till den gemensamma sysselsättningsrapporten och utkastet till rekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: COM(2018) 770 COM(2018) 758 COM(2018) 674 COM(2018) 759 publicerade kommissionen den årliga tillväxtöversikten , utkastet till gemensam sysselsättningsrapport och den årliga förvarningsrapporten samt en rekommendation till euroområdet som helhet. Dessa dokument utgör starten europeiska termin. Den europeiska planeringsterminen är ett samlat ramverk för samordningen av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. I den årliga tillväxtöversikten redovisar kommissionen förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . 9 (27) Prioriteringarna för tillväxtöversikten är följande: 1.Genomföra investeringar av hög kvalitet med särskild inriktning på investeringsgap i forskning och innovation, utbildning och infrastruktur 2.Reformer för att främja produktivitetstillväxt, inkludering och förstärkt institutionell kvalitet 3.Säkra makroekonomisk stabilitet och sunda offentliga finanser Utkast till gemensam sysselsättningsrapport Kommissionen och rådet ska , inom ramen för den europeiska terminen, upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningsläget och genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Utkastet till gemensam rapport publicerades som den årliga tillväxtöversikten. Rapporten analyserar den sociala utvecklingen och sysselsättningsutvecklingen i unionen och presenterar på ett övergripande plan sysselsättningsreformer som medlemsstaterna lagt fram . Årets utkast till rapport innehåller dessutom en analys av medlemsländernas resultat när det gäller den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Övervakningen av resultaten på dessa områden underbyggs framför allt av en detaljerad analys av den sociala resultattavla som åtföljer pelaren. Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att tretton medlemsstater ska granskas, däribland som varit föremål för djupgranskning även . Kommissionen motiverar granskningen av 10 (27) framför allt med anledning av den privata sektorns skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden. Liksom har kommissionen presenterat ett förslag till rekommendation till euroområdet som helhet i början av den europeiska terminen. Kommissionens förslag till rekommendation till euroområdet syftar till att lägga fokus på euroområdet som helhet. Precis som får euroområdet fem rekommendationer. Datum för tidigare behandling i : Den europeiska terminen diskuteras regelbundet inom rådet. Den europeiska terminen har ännu inte diskuterats av rådet. behandlas även frågan i inför möte i Ekofin. Fortsatt behandling av ärendet: Den europeiska terminen är en årlig samordningscykel. Den europeiska terminen kommer att behandlas i flera olika rådsformationer . Finns inte ännu men kommer att tas fram. b)Bidrag till de sysselsättningsrelaterade och sociala aspekterna av utkastet till rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 11 (27) Liksom har kommissionen presenterat ett förslag till rekommendation till euroområdet som helhet i början av den europeiska terminen. Kommissionens förslag till rekommendation till euroområdet syftar till att lägga fokus på euroområdet som helhet. Precis som får euroområdet fem rekommendationer. En av dem berör sysselsättningsaspekter av och socialpolitiska aspekter. Det handlar om att minska skatten på arbete och stärka utbildningssystem och investeringar i färdigheter, liksom effektiviteten av aktiv arbetsmarknadspolitik som stödjer omställning, motverka segmentering på arbetsmarknaden och säkerställa tillräckliga socialförsäkringssystem i euroområdet. Förslag till svensk ståndpunkt: Vid behandlingen av rekommendationen till euroområdet som helhet är det endast länder som har euron som valuta som har rösträtt. Datum för tidigare behandling i : Årets utkast till rekommendation till euroområdet som helhet har inte behandlats tidigare i . Fortsatt behandling av ärendet: Utkast till rekommendation kommer behandlas på Ekofin, och förväntas godkännas av . 12 (27) b)Tematiska granskningar av ”Digitaliseringens sociala aspekter” (kommittén för socialt skydd) och ”Digitalisering och robotisering av arbete” (sysselsättningskommittén) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: skydd (KST) och () har utbytt erfarenheter av och diskuterat digitalisering av arbetsmarknaden. Diskussionerna har resulterat i huvudbudskap som är formulerade på en övergripande och icke föreskrivande nivå och som lämnar utrymme för medlemsstaterna att själva utforma eventuellt behövliga reformer. Budskapen är bland annat att den teknologiska utvecklingen leder till att nya jobb skapas och andra förändras eller försvinner. I den utvecklingen spelar den nationella sysselsättningspolitiken och de sociala trygghetssystemen en viktig roll i att stödja övergångar mellan jobb och för social inkludering i samhället. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom godkännandet av huvudbudskapen från skydd (KST) och (). Datum för tidigare behandling i : informerades och informerades . 13 (27) d)Genomförandet av rekommendationen om långtidsarbetslöshet: sysselsättningskommitténs huvudbudskap Vilken typ av behandling förväntas i rådet: () har i form av huvudbudskap sammanfattat utfallet från årets granskning av medlemsländernas genomförande av rådets antagna rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden av . presenterade kommissionen, mot bakgrund av utvecklingen av långtidsarbetslösheten, ett initiativ för att främja långtidsarbetslösas inträde och anställningsbarhet på arbetsmarknaden. antog rådet rekommendationen om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. ställde sig bakom antagandet och välkomnar dess uppföljning. Granskning av medlemsländernas genomförande av rådsrekommendationen sker . Första granskningen genomfördes och den senaste granskningen . konstaterar att samtliga medlemsländer har gjort framsteg i genomförandet av rekommendationen sedan granskningen 2016. Nivån på genomförande varierar dock mellan länderna. Vissa medlemsländer ligger långt i framkant medan andra har mer arbete framför sig för att genomföra och får rekommendationens fyra huvudområden på plats. 14 (27) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom godkännandet av huvudbudskapen från . Datum för tidigare behandling i : 8.Rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (Kommissionens förslag till rättslig grund: Artikel 292 i EUF-fördraget jämförd med artiklarna 153 och 352 i EUF-fördraget) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: presenterade kommissionen ett förslag till rådsrekommendation om socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare. I den föreslagna rekommendationen uppmuntras medlemsstaterna att säkerställa att arbetstagare och egenföretagare får tillgång till fullgott socialt skydd samt till information om villkoren för skyddet. Därigenom ska rekommendationen bidra till genomförandet av princip 12 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som uttrycker att arbetstagare oberoende av anställningsförhållandets form och varaktighet har rätt till lämplig social trygghet och att det även gäller egenföretagare vid jämförbara förhållanden. 15 (27) Rådsrekommendationen medför inte några rättsligt bindande förpliktelser för medlemsstaterna. Istället föreslås att medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen hur man lever upp till rekommendationens målsättningar varpå kommissionen ska följa upp utvecklingen i medlemsstaterna. Regeringen bedömer att förhandlingsresultatet motsvarar de målsättningar som regeringen har förankrat med . Rådsrekommendationen antas genom ett enhälligt beslut i rådet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen bedömer att rådsrekommendationen kan bidra till en positiv utveckling av det sociala skyddet i EU:s medlemsstater och att den lämnar utrymme för medlemsstaterna att utforma eventuella behövliga reformer. Regeringen bedömer att rådsrekommendationen respekterar fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och att de föreslagna formerna för uppföljning av rekommendationen är proportionerliga. Regeringen kan ställa sig bakom antagandet av rådsrekommendationen. Vidare anser regeringen kompromisser som innehåller skrivningar som kan inverka negativt på medlemsstaternas befogenheter att utforma sina sociala trygghetssystem och den svenska arbetsmarknadsmodellen inte bör godtas. Regeringen kan inte heller godta ändringsförslag som inskränker arbetsmarknadens parters autonomi eller det nationella arbetstagarbegreppet. Datum för tidigare behandling i : och informerades om förslaget . gavs även information . Regeringen överlade med och . 16 (27) 9.Slutsatser om jämställdhet, ungdomar och digitalisering Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Handlingsplanen från den fjärde kvinnokonferensen i är den formella utgångspunkten för staternas åtaganden beträffande jämställdhetsintegrering och framtagande av indikatorer för uppföljning av Pekingplattformens 12 kritiska områden. Som underlag till rådsslutsatserna på temat unga, jämställdhet och digitalisering, har i (EIGE) presenterat rapporten ”Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation” som på temat möjligheter och utmaningar fokuserar på flickors och pojkars deltagande i civilsamhället samt i det politiska livet. Rapporten lyfter även nya former av hot, hat och våld som följer i digitaliseringens spår. Utkastet till rådsslutsatser pekar inledningsvis på de möjligheter som tekniska innovationer såsom internet, informations- och kommunikationsteknologier, artificiell intelligens, automatiseringen och robotar för med sig i alla sfärer av kvinnors och mäns, flickors och pojkars liv. Utkastet till slutsatser understryker vidare potentialen som digitaliseringen för med sig avseende deltagande i civilsamhället samt i det politiska livet och därigenom förstärka demokratin och civilsamhällets roll. medför den snabba tekniska utvecklingen risker såsom att ojämställda strukturer vidmakthålls eller förstärks vilket ställer unga kvinnor och män, flickor och pojkar inför nya utmaningar, i synnerhet unga kvinnor och flickor. Bland negativa konsekvenser framhåller utkastet till slutsatser till exempel nya former av hot, hat och våld i digitala kanaler liksom skadligt digitalt innehåll och 17 (27) skadliga stereotypa könsframställningar kopplade till sexualitet och kroppsideal. Avslutningsvis framhålls vikten av att beslutsfattare har en kontinuerlig dialog med unga kvinnor och män, flickor och pojkar, gällande digitaliseringens möjligheter och utmaningar utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Här betonas särskilt betydelsen av att involvera civilsamhället. I förslaget föreslås antagandet av fyra nya indikatorer: 1/ digitala färdigheter, 2/ självförtroende gällande användning av digitala teknologier, 3/ användning av internet för att delta i civilsamhället eller politiskt deltagande. samt 4/ trakasserier på nätet Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar utkastet till rådsslutsatser som väl belyser behovet av att bevaka digitaliseringens möjligheter och utmaningar ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen anser att rådsslutsatserna bör antas med ett starkt jämställdhetsbudskap och uppmaningar till ansvariga aktörer att, inom ramen för grundläggande tryck- och yttrandefrihetsprinciper och utan att inskränka medlemsstaternas konstitutionella skydd för tryck- och yttrandefrihet, verka för kvinnors och flickors möjlighet att delta i det digitala samtalet utan att riskera repressalier i form av trakasserier, hot, hat och våld. En viktig fråga för regeringen för att uppnå jämställdhet är att mäns och pojkars ansvar och delaktighet i arbetet för att motverka normer som begränsar kvinnors och flickors möjligheter att ta del i det demokratiska samtalet i digitala kanaler belyses. Regeringen anser att uppmaningen till kommissionen och medlemsstaterna ska kvarstå om att initiera en självständig jämställdhetsstrategi efter 2019 och att stärka arbetet med att jämställdhetsintegrera beslutsfattandet, budgetarbetet samt framtida initiativ på ungdoms- och digitaliseringsområdet. Regeringen kan ställa sig bakom antagandet av utkastet till rådslutsatserna. 18 (27) Datum för tidigare behandling i : Regeringen överlade i . a) Socialt trepartstoppmöte () Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Det österrikiska ordförandeskapet och kommissionen väntas informera om det sociala trepartstoppmötet som hölls . Huvudtemat för hösten sociala trepartstoppmötet var ”förstärkt konkurrenskraft, skapande av hållbara jobb och social rättvisa inom Europeiska unionen”. Trepartstoppmötet hålls , strax före Europeiska rådets vårrespektive höstmöte. Det är ett tillfälle till diskussioner mellan Europeiska rådets och kommissionens ordförande, rådets sittande ordförandeskap, de två närmast följande ordförandeskapen samt arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Ministrarna från rådets tre ordförandeskap och ansvarig kommissionär deltar också. b) Aktuella lagstiftningsförslag (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 19 (27) c)Kommissionens verksamhet i)EU-ram för nationella strategier för integrering av romer: halvtidsutvärdering ii)Konferens om arbetets framtid () iii)Unionen för Ministermöte () Vilken typ av behandling förväntas i rådet: i)Digitaliseringen av arbete ii)Bekämpning av arbetsrelaterad cancer iii)Evenemang för jämställdhet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: e)Den gemensamma förklaringen Gender Equality as a Priority of Union today and in the future Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 20 (27) f)Gemensamt icke-officiellt dokument om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Vid mötet förväntas informera om ett initiativ rörande hbti-personers lika rättigheter. g) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 21 (27) 11.Stärkt samarbete mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination a)Rekommendation om förstärkt samarbete mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Syftet med förslaget till rådsrekommendationen är att stärka samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna, industrin och andra relevanta intressenter för att öka vaccinationstäckningen, främja tilltron till vaccinationer, stödja forskning och utveckling av vacciner samt stärka vaccinförsörjning, upphandling och lagring.