rfr · H50WRFR16 · 2018-01-01 00:00:00 — 576Enligt webbguiden Skogskunskap som produceras av Skogsforsk, Skogsägarna och , se: bilvagar-och-andra-enskilda-vagar/siffror-om-vagar/. 577Skogforsk, intervju . Skogforsk är tveksam till statistiken för nybyggnation av småskaligt skogsbruk och menar att på grund av att mätningarna är gjorda på olika sätt under olika tider så ska man ha viss tillförsikt för trenderna över främst avseende privata skogsbrukets vägbyggnation de senaste åren.578 Diagram 5 Nybyggda skogsbilvägar 2000–2016 För storskaligt och småskaligt skogsbruk* *2000–uppgifter baseras på skattningarna som grundas på insamlade uppgifter från storskogsbruket och bedömningar över småskogsbrukets skogsbilvägsbyggnad. 2007–uppgifter bygger på en undersökning av det storskaliga skogsbruket, dvs. småskaliga skogsbruket inkluderas inte. Uppgifter inkluderar även preliminära uppgifter för det småskaliga skogsbruket. De preliminära uppgifterna bygger på urvalsundersökningar som inte är kvalitetssäkrade. Det kan finnas nivåskillnader i tidsserien utifrån vad som räknas som väg. Det kan även finnas osäkerhet kring rapporteringen av delägda samfällda vägar, vilket kan leda till en överskattning av väglängden, speciellt för det småskaliga skogsbruket. Källa: Bearbetning av data från . Skogsbilvägar byggs med förenklad och effektiv byggteknik.579 Projekteringsmetoderna för byggande av skogsbilvägarna har funnits länge, och metoderna tar enligt och en forskare på VTI580 inte hänsyn till klimatförändringar. menar vidare att det redan i projekteringen och planeringen av skogsbilvägen skulle behövas en extra post för klimatanpassningsåtgärder, vilket saknas . Det pågår dock forskning vid VTI med syftet att vidareutveckla en metod för att dimensionera vägar som kan beakta ett förändrat klimat. 578Skogforsk, e-brev . 579Skogsstyrelsen, Kunskapsplattform för skogsproduktion. Tillståndet i skogen, problem och tänkbara insatser och åtgärder, meddelande 1, 2016, s. 161. 580Skogsstyrelsen i , intervju och VTI, intervju med en forskare 2017- Dessutom skulle anvisningar för byggande av skogsbilvägar behöva uppdateras eftersom förutsättningarna har ändrats , t.ex. de rekommenderade måtten för vägens två översta lager.581 Behov av underhålls- och klimatanpassningsåtgärder Behovet av underhålls- och klimatanpassningsåtgärder är stort på skogsbilvägarna. En av anledningarna är att stora delar av dagens skogsbilvägnät byggdes ut under 1950- . De äldre vägarna byggdes för andra förutsättningar än dagens, såsom andra fordon och ett annat klimat.582 Upprustning av broar och byte av vägtrummor har lyfts fram som särskilt angelägna i uppföljningen. Många broar är gamla, slitna och ibland felaktigt anlagda eller underhållna. Detsamma gäller många vägtrummor.583 Många broar är inte heller dimensionerade för större och tyngre transporter, s.k. HCT- fordon (High-Capacity Transport).584 Aktörer från skogsindustrin ifrågasätter dock detta eftersom data om broars bärighet är bristfälliga.585 har kartlagt alla broar på de statliga vägarna och de statsbidragsfinansierade enskilda vägarna i sitt register BaTMan (and Tunnel ). BaTMan innehåller information om bl.a. ca 30 000 broar som är i drift.586 I myndighetens register finns fakta om de enskilda konstruktionernas tillstånd, utformning m.m. samt dokument och ritningar. Statusen på skogsbilvägars broar är bristfällig, bl.a. för att många är byggda på 1950–60- talet. Det är dyrt att renovera och bygga om broar, och det särskilda bidraget räcker inte till för att täcka alla behov. Dock prioriterar reparationer och ombyggnader av broar vid beviljande av ansökningar om bidraget. har ingen motsvarighet till BaTMan för trummor. Myndigheten saknar således ett heltäckande underlag för eventuella inspektioner av trummor (mindre än i diameter).587 Dock utför tillsyn av de statsbidragsfinansierade vägarna för att se över standarden på vägen. Trummor längs enskilda vägar byts generellt sett ut när det är akut. I dessa fall byter man till en trumma med större dimension. Enligt SCA och vägar har det särskilda statliga driftsbidraget drivit på den utvecklingen.588 581Skogsstyrelsen, intervju med tidigare anställd och Södra, intervju . 582Skogsstyrelsen, Kunskapsplattform för skogsproduktion. Tillståndet i skogen, problem och tänkbara insatser och åtgärder, meddelande 1, 2016, s. 161. 584Adell, et. (2016), Systemanalys av införandet av HCT på väg i , Miljö- och energisystem, LTH, . 585Stora , e-brev . 586Vägtrummor som är större än i diameter klassas som en bro och finns med i BaTMan. i , intervju . 587Trafikverket arbetar systematiskt med att inventera och besiktiga vägtrummor (mindre än ) på det statliga vägnätet. har ca 30 000 vägtrummor inventerats. vägar, intervju och SCA, intervju . Många samfällighetsföreningar och enskilda väghållare känner inte till vil- ken standard deras broar och trummor har. Detta kan enligt SCA utgöra en ”tickande bomb”.589 Att dränera vägen är, enligt en forskare på VTI, en nyckelfaktor för att vägen ska hålla . Om inte diken och slänter hålls rena, acce- lererar nedbrytningen av vägen. Detta blir särskilt viktigt för vägar i de områ- den där nederbörden kommer att öka i framtiden.590 Behov av åtgärder på de tre utvalda vägsträckorna När det gäller de tre vägsträckorna har (väghållaren) identifierat att behovet av klimatanpassningsåtgärder på exempelvis består av mer löpande underhåll, större vägtrummor, att förbättra grusmaterialet och att Detta kommer att leda till ökade kostnader och högre efter- frågan på entreprenörer.591 När genomfördes för Timmerle- den identifierades också ett behov av dikesrensningar, vilket senare aldrig ge- håller enligt väghållaren (SCA) en hög standard, t.ex. röjer SCA vägen för buskar , och väghyvling för att ta bort gropar på vägen sker och grus tillförs . SCA kan snabbt och enkelt utföra vägåtgärder på och andra grusvägar. En grusväg är mer flexibel än en väg med fast beläggning. Behovet av underhållsåtgärder kan dock komma att öka vid ett förändrat klimat.593 har sökt särskilt driftsbidrag för att förstärka beläggningen, men kommer troligtvis inte att kunna be- vilja ansökningen eftersom det i så fall skulle ta nästan hela potten i anspråk. En konsekvens kan bli att den asfalterade delen av vägen som går upp till sporthotellet byts ut till grus.594 Generellt beaktas behovet av klimatanpassningsåtgärder vid projektering, ombyggnad, drift och underhåll lite olika bland aktörerna. aktar i huvudsak klimatanpassningsåtgärder vid bygg och underhåll mer än Kunskapen om klimatförändringars påverkan på vägar Kunskapen om klimatpåverkan på vägarna varierar. Stora skogsbolag har i re- gel mer kunskap än samfällighetsföreningar och enskilda väghållare.596 Enligt har skogsbolagen varit medvetna om behovet av klimatanpass- Exempelvis ansökte skogsbolagen 2007 589 SCA, intervju . 590 VTI, intervju med en forskare . 591 , intervju . 592 , intervju med tidigare anställd . 593 SCA, intervju . 594 för , intervju med ordförande . 595 Skogforsk, intervju . 596 T.ex. Skogforsk, intervju och i , intervju . om för klimatanpassning av vägar i Västernorrland.597 SCA, som är väghållare för , är medvetna om klimatförändringarna och anpassar sig efter rådande klimat löpande, t.ex. genom att i högre utsträckning förstärka bärigheten på sina vägar.598 Bland mindre väghållare finns också en stor medvetenhet om hur klimatet påverkar deras egen väg. Klimatanpassning finns numera med som en liten del i vägars kurser, som är riktade till väghållare av enskilda vägar. Dock handlar det mer om ansvarsfrågor och information om vägtrummor m.m. Kurserna är utformade för att hjälpa väghållarna praktiskt.599 En arbetsgrupp inom projekt skogsproduktion600 har konstaterat att det behövs ökad kompetens inom området infrastruktur i skogsbruket (vägar, byggande, skötsel, underhåll och hur man arbetar strukturellt i samfällda vägar). Arbetsgruppen bedömer att de skogliga utbildningarna innehåller väldigt lite eller saknar kurser om detta och föreslår därför bl.a. att de skogliga utbildningarna förstärker sin utbildning i vägfrågorna. Kompetensen är även generellt sett låg kring förvaltning av skogsbilvägar. Ett förslag från arbetsgruppen är därför att stora enheter av samfällda vägar eller stora vägföreningar med styrelser med hög kompetens bildas genom fusioner. Det finns i många fall ett informationsglapp mellan forskare och medarbetare inom bidragsgivning till enskilda vägar. Däremot finns samarbeten mellan centrala funktioner på och forskare. Den spetskunskap och forskning som finns på universitet och på är heller inte känd bland skogsägare och andra aktörer inom skogsbruket.601 Några av medarbetare inom bidragsgivning till enskild väghållning är delaktiga i ett par av Skogforsks utvecklingsprojekt.602 utredare för enskilda vägar i har inlett ett samarbete med Skogforsk som bl.a. ska handla om broars bärighet, skogbilvägsfrågor och klimatförändringars påverkan på vägar.603 Av den forskning som finansierat och som berört klimatanpassning så är det inte mycket som handlat om frågor som rört enskilda vägar.604 Att har en klimatanpassningsstrategi är i allmänhet inte känt bland aktörer som arbetar med enskilda vägar.605 597Skogsstyrelsen i , intervju . 598SCA, intervju . vägar, intervju . 600Skogsstyrelsen (2018), Infrastruktur i skogsbruket med betydelse för skogsproduktion: Nuläge och åtgärdsförslag. Rapport från arbetsgrupp 2 inom projektet skogsproduktion. 601Skogsstyrelsen, intervju med tidigare anställd . 602Trafikverket, nationella samordnare för enskilda vägar, intervju . 603Trafikverket i , intervju . 604Trafikverket, nationella samordnare för klimatanpassning, e-brev . , intervju och , intervju . Inga av de skogsbolag, den samfällighetsförening och intresseorganisationer som intervjuats i uppföljningen har haft någon instruktion, strategi eller handlingsplan kring klimatets påverkan på skogsbilvägar. Däremot pågår diskussioner om klimatförändringens påverkan på infrastrukturen i olika sammanhang.606 SCA menar att det inte behövs någon strategi eftersom SCA för ständiga diskussioner om bärigheten på skogsbilvägarna.607 för har underhållsplaner men inga klimatanpassningsplaner.608 anvisningar för byggande av skogsbilvägar kan upplevas som en policy.609 Denna behöver dock uppdateras, vilket nämnts tidigare. Ny teknik och andra lösningar Det finns och utvecklas ny teknik och andra smarta lösningar som kan minska belastningen på skogsbilvägarna och effektivisera virkestransporterna. Dessa kan bidra till att skogsbilvägar blir klimatanpassade. Nya tekniker såsom georadar och fallviktsmätningar används sällan av väghållare i , på grund av att det anses vara dyra tekniker. Georadar och fallviktsmätningar används bl.a. i och . I testades metoden på i det s.k. , som visade att metoden var kostnadseffektiv på lång sikt.610 CTI-däck (Central ) minskar belastningen på skogsbilvägarna och används för att förlänga säsongen för lastbilstransporter på skogsbilvägar. CTI-tekniken är ett system.611 Dock är CTI-systemet enligt Billerud ännu inte lönsamt, eftersom det är dyrt och utrustningen väger en del.612 CTI-däcken minskar heller inte belastningen på lite längre broar.613 606Sveaskog, intervju . 607SCA, intervju . 608Samfällighetsföreningen , intervju med ordförande . 609Skogsstyrelsen i och , intervju . 610Per , (2012) Rehabilitation of Timmerleden road – Condition survey, design proposals, construction and quality control – A Roadex demonstration projekt, The ROADEX ”Implementing Accessibility” Project samt , intervju med tidigare anställd . 611Skogsstyrelsen (2018), Infrastruktur i skogsbruket med betydelse för skogsproduktion: Nuläge och åtgärdsförslag. Rapport från arbetsgrupp 2 inom projektet skogsproduktion. 612Billerud , intervju . vägar, intervju . Krönt Vägval är en avståndsmätningstjänst som SDC (Skogsbrukets datacentral) tillhandahåller. Tjänsten visar det effektivaste och bästa vägalternativet för skogstransporter, s.k. ruttoptimering. Krönt Vägval har än så länge vissa brister, t.ex. beaktar inte tjänsten att skogsbilvägar kan ha underdimensionerade vägtrummor och att det kan vara höga vattennivåer på vissa vägsträckor. SDC utvecklar tjänsten , och en vision är att visa status om transportförhållandena i realtid.614 Den skogliga nationella vägdatabasen (), som drivs av i samverkan med Lantmäteriet, Kommuner och Landsting, Skogsnäringen och Transportstyrelsen, har förbättrat informationen om det enskilda vägnätet och anses av SCA vara ett bra underlag för virkestransporter. Det finns dock brister i redovisningen av kvalitet i lägesdata i den nationella vägdatabasen () och SNVDB enligt en av arbetsgrupperna inom projekt skogsproduktion.615 Till exempel saknas många vägar i södra och i vägdatabaserna. En åtgärd som vidtas för att minska transporterna är virkesbyten. Då byter köpare virke med varandra för att få tillgång till det virke som ligger närmast geografiskt i stället för att transportera virket längre sträckor än nödvändigt. Detta påverkar dock inte, enligt , transportsträckan på enskild väg – besparingen återfinns på allmän väg.616 Anpassa avverkningen efter väderförhållandena Skogsbolag anpassar sin avverkning efter väderförhållandena. Billerud avverkar bl.a. i trakter med god bärighet i skog och mark för att underlätta transporterna under tjällossningsperioderna.617 Södra delar in avverkningstrakter med tillhörande skogsbilväg i olika bärighetsklasser vid kontrakteringen, detta för att kunna styra produktionen efter olika väderförhållanden.618 SLU är med i ett projekt som ingår i handlingsplanen för klimatanpassningsstrategi. Projektet går ut på att ta fram en testapplikation, ”flödesappen”, som kan beräkna hur mycket vatten som rinner i ett vattendrag till 614Rådet för produktion och transport (RPT) och Skogsbrukets datacentral (SDC), intervju . 615Skogsstyrelsen (2018), Infrastruktur i skogsbruket med betydelse för skogsproduktion: Nuläge och åtgärdsförslag. Rapport från arbetsgrupp 2 inom projektet skogsproduktion. 616Stora , e-brev . 617Billerud , intervju . 618Södra, intervju . eller igenom en viss punkt i landskapet, t.ex. en vägkulvert. jektet är att underlätta beräkningen av dimensionerade flöden. 30-dagarsprognoser (Timbr) har inom sin affärsverksamhet utvecklat ett digitalt planeringsverktyg (Timbr) som anger hur marken i skogen bär den kommande månaden. Flera skogsbolag, däribland och , har deltagit i framtag- ningen av produkten. Timbr riktar sig till hela skogsindustrin och om- fattar hela skogsmark. Syftet är att effektivisera avverkning och Skogsbolagen får genom prognoserna således ett bättre underlag om klimatets påverkan på skogsmarken. Timbr bygger bl.a. på hydrologiska prognoser som beskri- ver vattnets väg genom marken. Produkten tar hänsyn till de parametrar som avgör hur väl marken håller för tunga maskiner, allt från tjäle till dränering i samband med nederbörd. för diskussioner med några skogsbolag om möjligheterna att ut- veckla produkten till att ange 30 dagars prognoser för skogsbilvägar. utsätter dock finansiellt stöd och aktiv medverkan från ett eller flera skogsbo- 4.5.2 Hinder och utmaningar för att klimatanpassa Hinder för att klimatanpassa I det följande beskrivs flera hinder för att genomföra klimatanpassningsåtgärder på skogsbilvägar som har framkommit i uppföljningen. och de enskilda väghållarna har begränsade resurser för att genomföra omfattande och dyra åtgärder. Statsbidraget räcker ofta enbart till att täcka akuta åtgärder. En anställd vid menar att man kör så länge det går.620 Samfälligheten för är t.ex. beroende av bidrag för att förstärka den asfalterade delen av vägen. Samfälligheten har lappat och lagat asfalten , men behöver en ombyggnad genomföras.621 i menar att enskilda väghållare stänger av vägarna för tyngre trafik för att ”spara” på sin väg och undvika slitage.622 i och framhåller att förberedelserna inför genomförande av åtgärder ofta är lika dyra som att genomföra själva åtgärder. uppmuntrar därför vägföreningar att gå ihop med närliggande vägföreningar 619 affärsverksamheten, telefonsamtal och e-brev . 620 i , intervju . 621 , intervju med ordförande . 622 i , intervju . när de behöver genomföra åtgärder. Det blir mer lönsamt för vägföreningen och mer attraktivt för entreprenören att ta ett större jobb.623 skriver i sitt förslag till plan –2029 att det lågtrafikerade vägnätet kommer att få en negativ tillståndsutveckling som blir mer påtaglig under andra halvan av perioden. Det innebär att vägnätets robusthet, komfort och vägkapital påverkas negativt men man kommer fortfarande att kunna färdas på ett trafiksäkert sätt i skyltad hastighet på hela vägnät. Många remissinstanser har uttryckt oro för denna aviserade försämring. Skogsindustrierna menar att ambitionsnivån är låg.624 vägar menar att det lågtrafikerade vägnätet kommer att tappa i funktion och robusthet, vilket leder till att ett framtida underhållsberg kommer att växa fram.625 SKL menar att försämringen är oacceptabel och riskerar att försämra förutsättningarna för såväl tunga transporter som kollektivtrafik.626 framhåller att det är oroande eftersom det är viktigt att människor har möjlighet att bo och verka även i glest befolkade områden.627 Det skulle kunna tolkas som att det inte finns tillräckliga resurser att genomföra nödvändiga upprustningar på samtliga statsbidragsfinansierade skogsbilvägar. Skogsindustrierna och vägar har framfört att de bedömer att statsbidraget till enskild väghållning som går till investeringar i enskilda vägar minskar på grund av att en större del av bidraget går till andra behov, som t.ex. färjedriften.628 gick av statsbidraget till färjeleder, se tabell 2 ovan. Perioden när underhållsarbete och förstärkningsarbeten kan utföras har blivit kortare, på grund av att tiden med uppehållsväder har minskat. Detta har för även lett till att det blivit svårare att få tag på resurser, både maskiner och personal.629 I finns stora områden av lätteroderad jord med risk för ras och bortspolade vägar, vilket skapar ett behov av expertstöd. är tillgången till experter och geotekniker begränsad.630 Okunskap om behovet av klimatanpassning Ett hinder är att kunskapen om behovet av klimatanpassningsåtgärder saknas hos vissa väghållare. Det är främst större aktörer som har kunskap, men denna tillämpas alltså inte i någon större utsträckning, troligen främst av ekonomiska 623Trafikverket i och , intervju . 624Skogsindustrierna, Yttrande över förslag till Nationell plan 2018–2029, N2017/05430/TIF. vägar, Remissvar N2017/05430/TIF Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029, . 626SKL, yttrande, Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029, . 627SMHI, Yttrande över Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029, 2017- 628Skogsindustrierna, intervju och vägar, intervju . 629Trafikverket i , intervju och , intervju . 630Trafikverket i Väst, intervju med geotekniker . Det är en fördröjningsprocess. När inte motiven finns för att åtgärda vägen så kör man bara på.631 Enligt saknas det kunskap om vattenförhållandena i terrängen, vilket är ett större hinder än brist på resurser, eftersom vatten har mest signifi- kant påverkan på väghållningen. kan det vara bättre att rensa diken och byta trummor än att förstärka grusmaterialet. Här behövs det kunskap för att avgöra vilken åtgärd som är bäst att genomföra för att bibehålla och/eller öka Enligt en tidigare anställd vid , saknar skogsnäringen i stort Ett ytterligare hinder, som berörts tidigare, är att kunskap inte förs över från forskare och experter till aktörer som arbetar med skogsbilvägar i praktiken. Se vidare under rubriken om klimatförändringars påverkan på vägar i avsnitt 4.5.1. Många skogsbolag arbetar kortsiktigt och utan ett livscykelperspektiv. pelvis arbetar flera skogsbolag inte med modern teknik såsom utvecklingsmo- dellen i Roadex för att beräkna bärigheten på skogsbilvägar för att det saknas kunskap och att det anses vara för dyrt, trots att det på är billigare. Det finns många bolag som gör visuella inspektioner och noterar i kollegie- Detta leder till att bärigheten på skogsbilvägarna inte optimeras.634 Tra- fikverket i och menar att åtgärder sker när det är akut och när något är skadat samt att åtgärderna sällan är långsiktiga.635 Tillgång till rätt grusmaterial Att få tag på rätt sorts grus till ett acceptabelt pris kan enligt vara Antalet kommersiella grustäkter med rätt sorts grus är begränsat, och det går inte alltid att öppna nya grustäkter. Avståndet som gruset måste fraktas får inte heller bli för långt eftersom det då kan bli för dyrt.636 Väghållaren för har också uppmärksammat att det är ett pro- blem att få tillgång till bra grusmaterial inom ett rimligt transportavstånd.637 Risk för att vägar oftare stängs av för tyngre transporter Klimatförändringarna har lett till att höstarna har blivit blötare och tjälloss- ningsperioderna har blivit längre, vilket har bidragit till att skogsbilvägar of- tare har behövt stängas av för tyngre transporter. Det förändrade klimatet på- verkar också de allmänna vägarna. Det finns t.ex. en risk att den södra anslut- ningsvägen till Timmerleden mot väg 666 och den norra anslutningen mot väg 631 i , intervju . 632 , intervju . 633 , e-brev från tidigare anställd . 634 , intervju med tidigare anställd . 635 i och , intervju . 636 , intervju . 637 , intervju . 682 skulle kunna stängas av för tyngre transporter under vissa kritiska perioder.638 Nybyggda skogsbilvägar på egen mark Ett ytterligare hinder (inom privatskogsbruket) är att markägarna oftast väljer att bygga väg enbart på egen mark. Samverkansprojekt mellan fastigheter är oftast både ekonomiskt och miljömässigt bättre men kräver en längre process. har dock små möjligheter att stoppa en anmäld väg bara för att de ser bättre lösningar. Ett samverkansprojekt ökar också chanserna för en noggrannare projektering och att projektet utförs av entreprenörer som kan miljöanpassad vägbyggnadsteknik.639 Kommunalt drivna samfällighetsägda skogsbilvägar Cirka en tredjedel av alla enskilda vägar i har kommuner ansvar för, t.ex. , och har en gemensam budget för både allmänna och enskilda vägar. De kan därför inte särredovisa underhållskostnaderna för dessa vägar och får därför ofta för lite resurser för att kunna genomföra de åtgärder som behövs.641 vägar anser inte att kommunalt drivna samfällighetsägda skogsbilvägar är enskild väghållning. De anser vidare att denna driftsform slagit ut tidigare fungerande föreningsliv och strukturer.642 Gemensamma samfällighetsföreningar som äger skogsbilvägar och som behöver ändra andelstalen i föreningen behöver göra en ny lantmäteriförrättning, vilket kan vara kostsamt för föreningen och därmed minska resurserna för andra åtgärder, som t.ex. klimatanpassningsåtgärder. För att minska kostnaderna för samfällighetsföreningar har vägar föreslagit att borde följa den finska modellen och införa ett förenklat förfarande för omprövning av andelstal i anläggningslagen (1973:1149).643 Vissa förenklingar i lagen genomfördes ; bl.a. infördes utökade möjligheter för en samfällighetsförening att företräda vissa delägare vid bl.a. omprövning av förrättningsbeslut och överenskommelser om ändring av fastigheters andelstal. Dock berördes inte frågan om samfällighetsföreningar själva ska kunna besluta om andelstal i gemensamhetsanläggningar.644 behandlade motionsyrkanden om ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar. Dessa avslogs med hänvisning till ny lagstiftning och pågående utredning.645 638Trafikverket i , intervju . Se även kartor i bilaga 5. 639Skogsstyrelsen i , intervju . 640Trafikverket i , intervju . 641Stora , intervju . vägar, intervju . vägar, Finlandsmodellen – En svensk lösning!, PM . 2014/15:71 Förenklingar i anläggningslagen, bet. 2015/16:CU12, rskr. 2014/15:211. 2017/18:CU18. Förordning (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning ger utrymme för både en överenskommelse godkänd av och lagakraftvunnen