urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — Kommittén anför att bör tillhandahålla ett stående ut- bildningsprogram för ledamöter om EU-systemet och generella aspekter av EU-arbete. Detta skulle innebära en ny arbetsuppgift. Det ligger nära till hands att ansvaret för en sådan utbildning läggs på sekretariatet EU- samordning, eftersom sekretariatet ansvarat för att utveckla EU-guiden för le- damöter och har i uppdrag att ordna viss EU-anknuten kompetens- utveckling. Även andra delar av förvaltningen, t.ex. utskottens och EU- nämndens kanslier, skulle kunna bidra till delar av utbildningen. Det kan inte uteslutas att externa aktörer också skulle kunna användas i delar av utbild- ningen. Kommittén anser vidare att bör se över möjligheten att under varje valperiod erbjuda en fördjupad studieresa tillEU:s institutioner och ständiga representation vid EU för ledamöter med starkt EU- anknutna uppdrag. Den närmare utformningen av ett sådant program måste lämnas till förvaltningen att föreslå i dialog med företrädare för och institutioner. Programmets inriktning och längd, antalet del- tagande ledamöter och olika aktörers bidrag till programmet är frågor som be- höver analyseras ingående, och som i sin tur påverkar kostnaderna för en stu- dieresa. Kommittén är av uppfattningen att det inte bör vara uteslutet att en budgetpost under ledamotsanslaget kan komma i fråga, men även möjligheter till viss extern finansiering bör kunna undersökas. Det FN-program som kom- mittén refererar till har en budget om ca per deltagande leda- mot. Det ger en indikation på storleken av de kostnader som kan bli aktuella, även om det torde vara högt räknat eftersom budgeten för FN-programmet omfattar resa till , boende, traktamente m.m. . Till dedirektakostnadernakommerkostnaderförRiksdagsförvaltningeniformav arbetstid för att ta fram ett ändamålsenligt program och förbereda resorna. Även för detta ligger det nära till hands att sekretariatet EU-samordning skulle kunna ha en samordnande roll. Attutvecklaochtillhandahålladenutbildningochdenstudieresasomkom- mittén tänker sig skulle innebära nya arbetsuppgifter för Riksdagsförvalt- ningen. Varken utvecklingsfasen eller det löpande arbetet, som är återkom- mande, kan anses rymmas inom befintliga resurser. Skulle dessa uppgifter komma att läggas på sekretariatet EU-samordning bör behovet av att tillföra extra resurser även ta hänsyn till att kommitténs förslag i andra delar innebär vissa direkta och indirekta uppgifter för sekretariatet. Dessa uppgifter bedöms var för sig rymmas inom befintlig ram. Sammantaget kan de dock påverka resursbehovet. Förutom den tillkommande uppgiften att tillhandahålla sekre- tariatsstöd till delegationen tillkontrollgruppen för Europol ärdet t.ex. möjligt att en ambitionshöjning i utskottens EU-arbete kommer att innebära högre kravpåEU-samordningen,inklusiveriksdagensrepresentantvidEU:sinstitut- ioner, som centralt stöd i utskottens bevakning av EU-frågorna. Det är också möjligt att ett ökat informationsutbyte med andra nationella parlament inom 10KONSEKVENSER AV KOMMITTÉNS FÖRSLAG ramen för subsidiaritetskontrollen kan innebära en viss ökad belastning på re- 10.6 Konsekvenser i övrigt Kommitténs förslag bedöms inte ha några konsekvenser för de förhållanden som nämns i 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Förslagen bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen I paragrafen finns bestämmelser om vad som ska tas upp på föredragningslis- tan till ett sammanträde i kammaren. Ändringen i första stycket innebär att en ny sjunde punkt om protokollsut- drag från utskott införs. Ändringen säkerställer att anmälan genom ett proto- kollsutdrag från ett utskott enligt 10 kap. 3 § tredje stycketomatt ett utkast till en lagstiftningsakt inte strider mot subsidiaritetsprincipen alltid ska tas upp på kammarens föredragningslista. Någon ändring är inte avsedd jämfört med da- gens arbetssätt. Anmälan förs upp på kammarens föredragnings- lista, men utan uttryckligt stöd i lag. Tilläggsbestämmelsen behandlas i avsnitt 4.4.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om regeringens samråd med . Paragrafen ändras på så sätt att den hittillsvarande bestämmelsen i andra stycket om att regeringen ska överlägga med i vissa frågor om arbetet i EU när nämnden av särskilda skäl begär sådan överläggning tas bort. Bestämmelsen har aldrig tillämpats. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.7.2. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysning om att genom ut- skottens och ledamöter deltar i det interparlamentariska samar- betet mellan de nationella parlamenten i EU:s medlemsstater och med Euro- paparlamentet. Bestämmelsen markerar betydelsen av att deltar i det interparla- mentariska samarbetet inom EU. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. Tilläggsbestämmelsen innehåller en regel om nedteckning av yttranden i . I tilläggsbestämmelsen har angetts att vad som yttras vid EU- nämndens överläggningar med regeringen ska nedtecknas i läsbar form. ringen innebär att det i stället för nämndens överläggningar med regeringen talas om regeringens samråd med nämnden, vilket är samma språkbruk som i 10 kap. 10 § regeringsformen och i 3 § och rubriken närmast före 14 §. ändring i sak är avsedd. Tilläggsbestämmelsen behandlas i avsnitt 3.7.2. I paragrafen beskrivs innehållet i kapitlet. Ändringen innebär att hänvisningen till 20 § anpassas till den ändrade ly- delsen av den paragrafen. Paragrafen innehåller bestämmelser om behandling av EU- ärenden. Ändringen i första stycket innebär att det är obligatoriskt för att behandla kommissionens grön- och vitböcker. I stället får tal- mannen, efter samråd med gruppledarna, bestämma att ett dokument från EU ska granskas av . Formuleringen rymmer förutom grön- och vit- böcker även vissa andra dokument som inte i strikt mening är dokument från någon EU-institution men som upprättats på uppdrag av en eller flera EU- institutioner. Behovet av att granska en grön- eller vitbok från EU får avgöras från fall till fall. I övrigt ändras lagtexten så att den bättre motsvarar bestämmelsens prak- tiska tillämpning i fråga om vilka dokument som väljer att granska. Det anges alltså i lagtexten att talmannen efter samråd med gruppledarna även får bestämma att ett dokument inom ramen för det interparlamentariska sam- arbetet i EU ska granskas av . har t.ex. tidigare med stöd av paragrafen granskat stadgarna för den gemensamma parlamentariska kon- trollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämp- ning (Europol). Det kan alltså vara fråga om den typen av strategiska doku- ment. Liksom undantas utkast till lagstiftningsakter från granskning. I stället för utkast till lagstiftningsakter talas det dock om förslag till unionens rättsakter. Förslag till unionens rättsakter inbegriper utkast till lagstiftningsakter, men förslag till unionens rättsakter kan även avse rättsakter som inte antas genom ett lagstiftningsförfarande. Det gäller t.ex. förslag till beslut om att underteckna och ingå internationella avtal enligt artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ändringen innebär också att det i paragrafen anges att ett dokument ska granskasiställetförbehandlasavriksdagen.Ändringenåterspeglardetgängse Den understryker vidare att de krav som ställs på utskottshanter- ingen i dessa ärenden är lägre än när det gäller andra riksdagsärenden. Utskot- ten avgör själva hur noggrann beredningen ska vara. Utskotten ska dock alltjämt inhämta behövliga upplysningar från regeringen enligt 10 kap. 10 §. EU-dokumenten ska även i fortsättningen hänvisas till utskott för beredning och behandlas i utlåtanden enligt 10 kap. 2 och 3 §§. Talmannens samråd med gruppledarna sker i enlighet med den rutin som utvecklats för detta och som syftar till att finna en samsyn om ett visst doku- ment ska bli föremål för granskning eller ej. Bestämmelsen i andra stycket om att ska pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen förtydligaspå så sätt att det anges att det ska vara fråga om ett utkast till en av EU:s lagstiftningsakter. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4.1. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om val av riksdagsledamöter som ska ingå i en delegation till den gemensamma parlamentariska kontroll- gruppen för Europol. I första stycket anges att ska välja fyra ledamöter i en delegation till kontrollgruppen och att delegationen väljs för valperiod. Enligt andra stycket ska delegationen lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Sådana bestämmelser finns närdet gäller Nor- diska rådets svenska delegation, de svenska delegationerna till och den parlamentariska församlingen vid Orga- nisationen för säkerhet och samarbete i () samt Stiftelsen (tilläggsbestämmelserna 13.18.1–13.18.3 och 13.23.1). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6.1. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) I paragrafen finns bestämmelser om sekretess vid sammanträde med riksda- gens kammare och för beslut och protokoll. Hänvisningen i andra stycket till yttranden som nedtecknats vid EU- nämndens överläggningar med regeringen ändras till en hänvisning till yttran- den som nedtecknats vid regeringens samråd med , i enlighet med ändringen i tilläggsbestämmelsen 7.15.5 i riksdagsordningen. 12 Reservationer och särskilda yttranden 12.1 Reservation av ledamoten (V) reserverar sig mot att inte föreslår att EU- nämndens sammanträden per definition ska vara öppna för allmänheten (i be- märkelsenattdeskasändasviatvochriksdagenswebbplatssamtattallmänhet och journalister ska kunna följa sammanträdet på plats). EU lider av ett grundläggande demokratiskt problem där allt fler beslut har flyttatsfråndennationella ochlokalanivåntill EU.Många avbesluten tasinte heller på ett sätt som kan betraktas som fullt ut demokratiskt. En allmän in- vändning mot EU är att människor inte är medvetna om de beslut som fattas och på vilket sätt beslutsfattandet sker. Genom att ha öppna sammanträden i tror vi att intresset för EU-frågor skulle kunna öka i . Det skulle bli lättare för medborgarna attföljavadsomsägsiriksdagenochomdebeslutensedanföljsuppiBryssel. Vi vill peka på att det danska , Europaudvalget, har öppna sammanträden och att dessa enligt uppgift fungerar mycket bra. Vi vill påminna om att inrättades just med Europaudvalget som förebild. Vidare vill vi påminna om att har öppna sammanträden med statsministern inför EU:s toppmöten. Vår bedömning är att dessa möten fungerar väl och att intresset för dem från allmänheten och journalister är stort. Därför är det beklagligt att inte ens har bemödat sig om att utreda erfarenheterna av öppna sammanträden och inte heller på ett noggrannare sätt valt att förhålla sig till frågan. Vi vill påminna om att öppna sammanträden inte utesluter att det skulle gå att ha slutna sammanträden i de fall det skulle krävas, exempelvis då sekre- tessbelagda frågor avhandlas. Vi reserverar oss därför mot att inte föreslår att EU- nämndens sammanträden ska hållas öppna för allmänheten. 12.2 Reservation av ledamoten (–) DenparlamentariskaEU-kommitténharhaftsomuppgiftattutredariksdagens arbete med EU-frågor i syfte att analysera förändringar i funktionsfördel- ningen mellan och regeringen. I huvudsak har kommittén landat i slutsatser som inte nämnvärt förändrar den relation som råder mellan regering och riksdag, och som fastslagits i praxis. Vi29 menar att kommittén borde valt en annan väg i några avseenden. För det första reserverar sig mot kommitténs förslag att avskaffa den obligatoriska granskningen av grön- och vitböcker för atti 29 Ledamoten (–) företräder i kommittén. 12RESERVATIONER OCH SÄRSKILDA YTTRANDEN stället låta varje utskott göra en bedömning av huruvida ett dokument bör granskas. Även om utskotten i de flesta fall sannolikt kommer att granska grön- och vitböckerna, menar vi att ett obligatorium trots allt bidrar till ökad insyn och informationsspridning. Vi vill därför behålla obligatoriet. För det andra reserverar vi oss till förmån för en mer öppen process, inte minst i , vars sammanträden vi anser ska vara öppna för allmän- heten. Vi är starkt kritiska till den utveckling som just nu pågår i EU, där fe- deralistiska ambitioner i allt högre utsträckning minimerar nationalstaternas rättmätiga självbestämmande på ett flertal områden. Denna utveckling får ocksåstortgenomslagiriksdagenslagstiftningsarbete,därettomfattandeantal rättsakter behandlas och där överläggningarna med regeringen i EU-frågor ökar i antal. Mer öppenhet innebär mer insyn för den enskilde medborgaren. Vi vill dessutom att handlingarna i varje utskott i högre utsträckning ska vara offentliga och att ett protokoll i form av ordagranna nedteckningar till- gängliggörs tillsammans med handlingarna efter utskottssammanträdet. Detta skulle inte bara bidra till ökad öppenhet, utan även underlätta överlämningen av en frågas hantering mellan ett utskott och . Kommittén föreslår ett återinförande av en årlig EU-politisk debatt. Vi tycker att det är ett bra förslag, men skulle med tanke på EU:s stora inflytande över svensk inrikespolitik gärna sett att kommittén utryckte önskemål om än fler debatter och tv-sända EU-nämndssammanträden. Vi delar inte heller kommitténs uppfattning att inte mer än vad som är fallet ska vara involverad i den politiska dialogen mellan kom- missionenochdenationellaparlamenten.Enstärktrollförriksdagengentemot andra nationella parlament och EU:s institutioner skulle ytterligare stärka öp- penheten och insynen. För det tredje reserverar vi oss till förmån för en starkare och tydigare re- glerad informationsskyldighet för regeringen gentemot . Vi anser t.ex.attdetärviktigtattregeringenhållerriksdagenuppdateradundertreparts- förhandlingar (triloger) inom EU:s ordinarie lagstiftningsförfarande. Vi vill också se en diskussion kring en eventuell samrådsskyldighet vad gäller s.k. I-punkter på Coreperdagordningen, dvs. de dagordningspunkter som de stän- digarepresentanternaskommittékangodkännautandiskussionochsomsedan kan beslutas av rådet som A-punkter. Kommitténs majoritet lyfter i förbifarten fram språkfrågan, vilken vi anser vara central för att ska kunna göra välgrundade ställningstaganden. Svenska är ett av många officiella språk i EU, och endast i undantagsfall ska information på annat språk kunna användas. Vi vill därför antingen att det ställs krav på regeringen att i varje ärende driva på för att få fram en svensk översättning, eller att åläggs att ta fram beslutsunderlag på svenska. Likaså bör utgångspunkten för regeringen vara att i så stor utsträck- ning som möjligt begränsa en omotiverad användning av såväl förordningar somdelegeradeakterochgenomförandeakter.Dettabordehaproblematiserats i kommitténs förslag. 12RESERVATIONER OCH SÄRSKILDA YTTRANDEN Vidare menar vi att kommittén borde ställa större krav på regeringen när det gäller informationen i faktapromemoriorna. Bland annat menar vi att ut- Regeringens bedömningar av i vilken utsträckning utkasten till lagstiftningsakter kan anses förenliga med subsidiaritets- och proportio- nalitetsprinciperna bör vara utförliga och strukturerade. För det fjärde reserverar vi oss mot kommitténs resonemang kring propor- tionalitetsbedömningar inom ramen för subsidiaritetsprövningen. tiva till ett ökat inslag av proportionalitetsbedömningar i samband med subsi- Vi menar att det är viktigt att de nationella parlamenten får möjlighet att fullt ut uttrycka sina åsikter om en föreslagen åtgärd. den praxis som fastslagits av kan utskotten inom ramen för subsidiaritetsprövningen även göra ett proportionalitetstest, dvs. huruvida förslagen inskränker det nationella lagstiftningsutrymmet i alltför Vi vill slå vakt om denna praxis och menar att den borde förtydligas i bestämmelsen om subsidiaritetsprövning. dare se en utveckling av denna praxis, så att proportionalitetsbedömningar konsekvent görs i samband med subsidiaritetsprövningarna. Vi anser vidare att kommittén borde ha lagt förslag om antingen att rege- ringen ska vara bunden av de synpunkter som för fram i sina moti- verade yttranden i subsidiaritetsprövningarna, eller att det införs ett dubbelt beslutsfattande för detta ändamål i anslutning till överläggningar och samråd. För det femte reserverar vi oss till förmån för ett stärkt regelverk vad gäller samråden mellan regering och riksdag i enlighet med den praxis som utveck- Detta gäller främst frågan om samrådsskyldig- heten vid s.k. informella möten i och ministerrådet. tum att en del av ett möte i eller i ministerrådet förläggs till en informell lunch eller liknande ska inte innebära att samrådsskyldigheten upphör att gälla. Det är av yttersta vikt att regleringen av samrådsskyldigheten vid informella rådsmöten är skarp, inte minst mot bakgrund av att det finns en tendens till att viktiga diskussioner sker just vid dessa informella tillfällen. med att insynen i beslutsfattandet minskar. Kommittén har i detta avseende ska råda i dessa sammanhang. För det sjätte reserverar vi oss mot att kommittén avfärdar möjligheten för att ge s.k. bokstavsmandat. Vi delar inte denna uppfattning. Tvärtom anser vi att det ibland kan finnas anledning för att markera en tydlig uppfattning i en fråga. I dessa fall blir ett bokstavsmandat nödvän- Dessutom menar vi att tillkännagivanden i kammaren ska tillmätas samma vikt som ett bokstavsmandat. 12RESERVATIONER OCH SÄRSKILDA YTTRANDEN 12.3 Särskilt yttrande av sakkunnige När det gäller granskningsutlåtanden och dialog med kan konstateras att tydligt och upprepade gånger har uttalat att sådana utlåtanden inte ska betraktas som bidrag i en dialog, eftersom det är regeringen som har huvudansvaret för att företräda som medlemsstat. Det synsätt som kommer till uttryck i avsnitt 4.4.1. om deltagande i den politiska dialogen, där det sägs att förslaget enbart skulle innebära en anpass- ning till vad som redan sker, kan ifrågasättas. Enligt min uppfattning kan det inte utan vidare sägas finnas någon de facto-dialog . En dialog mellan och institutioner riskerar dessutom att skapa en otydlighet om vad som är officiella uppfattning i olika frågor. Jag kan därför inte ställa mig bakom detta förslag (4.4.1 Granskningsförfarandet – behandling av strategiska EU-dokument) utan att det föregåtts av en bredare konstitutionell analys. Överläggningar per utskott, och kategori 2006/07–2016/17 Förklaring: a=överläggning om förslag till rättsakt, b=överläggning om utkast till rådsslutsatser eller annat rådsuttalande, c=överläggning om annan EU-fråga. a b c a b c a b c a b c a b c a b c a b c a b c a b c a b c a b c Not: Tabellen inkluderar inte två överläggningar (i kategori c) i sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet /07. BILAGA 2 ÖVERLÄGGNINGAR PER UTSKOTT,OCH KATEGORI 2007–2016 Behandling i av frågor som varit föremål för överläggning tidigare samma vecka 2006/07–2016/17 Information, samråd och återrapportering kring informella EU-toppmöten –2017 : Informellt möte med stats- och regeringscheferna (ar- betslunch i anslutning till Gothen- burg Social Summit) (i samband med återrap- : Informell middag med stats- och regeringscheferna (i anslut- ning till Digital Summit) : De 27 stats- och reger- samband med samråd in- 29 (i samband med åter- som ligger till grund för ett beslut om omlokalisering av och (i anslutning till (arti- kel 50)) : Möte mellan stats- och regeringscheferna i 27 medlemsstater i för högtidlighållande av Rom- : Informellt möte mellan de 27 stats- och regeringscheferna (i samband med samråd in- (i samband med återrap- port från Europeiska rå- : Informellt möte mellan EU:s stats- och regeringschefer : Informellt möte mellan de 27 stats- och regeringscheferna (i samband med samråd in- : Informellt möte mellan stats- och regeringscheferna i 27 : Informellt möte mellan de 27 stats- och regeringscheferna (i samband med samråd in- 30 (i samband med åter- anslutning till Europeiska rådets BILAGA 3INFORMATION,SAMRÅD OCH ÅTERRAPPORTERING KRING INFORMELLA EU-TOPPMÖTEN : Uttalande av stats- och regeringscheferna med anledning av terroristattacker i : Möte mellan Europeiska rådets medlemmar och (i an- slutning till Europeiska rådets möte) : Informellt möte mellan EU:s stats- och regeringschefer, med deltagande av premiärmi- nister Samråd (i samband med samråd in- för ) Information (två gånger via telefon) : Beslut av stats- och re- geringscheferna församlade i Euro- samband med samråd in- om en ny överenskom- Europeiska unionen (i anslutning till möte mellan EU:s stats- och reger- möte mellan EU:s stats- och reger- ingschefer (i anslutning till toppmöte EU–) : Extra informellt möte mellan EU:s stats- och regeringsche- : Informellt möte mellan EU:s stats- och regeringschefer, med : Informellt möte mellan EU:s stats- och regeringschefer : Extra möte mellan stats- och regeringscheferna (och : Informell middag med : Extra informellt möte i Kammaren (i samband med återrap- port från Europeiska rå- det) Kammaren (i samband med återrap- port från Europeiska rå- det) 06 (via telefon) INFORMATION,SAMRÅD OCH ÅTERRAPPORTERING KRING INFORMELLA EU-TOPPMÖTEN 2009-2017 : Informellt möte i Euro- : Informellt möte i Euro- : Informellt möte mellan stats- och regeringscheferna under (via telefon) : Informellt möte i Euro- : Informellt möte i Euro- : Informellt möte mellan Källa: , sekretariatet EU-samordning, verksamhetsberättelser. Samråd om A-punkter – nej-röster till följd av avvikande meningar Beslut om A-punkter i rådet där röstat nej efter att oppositionen bildat majoritet mot regeringens ståndpunkt i samrådet med . Vid rådets 3 105:e möte (Ekofin) röstade nej till två A-punkter om att ingå •protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europe- iska gemenskapen och Republiken •protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europe- iska unionen och Demokratiska republiken . Beslut fattades som A-punkter utan föregående rådsbehandling (A-punktsnot 12040/1/11 respektive 12062/1/11). Förslagen, KOM(2010) 690 och KOM(2010) 735, inkomtill respektive , ansvarigt utskott UU. Samråd med genomfördes genom listan v. 2011 över troliga A-punkter vid kommande rådsmöten (punkt 15 och 16). Regeringen fick inte stöd för sin ståndpunkt. Anmärkning 1: Vid rådets 3 061:a möte (Miljö) fatta- des beslut om A-punkter som gällde undertecknande av avtalet med lerna, begäran om godkännande för ingåendet och en för- ordning om fördelning av fiskemöjligheter enligt avtalet. Samråd med EU- nämndenomdessabeslutgenomfördesgenomlistanv.50år2010övertroliga A-punkter vid kommande rådsmöten (punkt 9, 24 och 25). Samrådet avsluta- des med stöd för regeringens ståndpunkt. Anmärkning 2: Vid rådets 3 071:a möte (Rättsliga och inrikes frågor) fattades beslut om A-punkter som gällde undertecknande av av- talet med , begäran om godkän- nande för ingåendet och en förordning om fördelning av fiskemöjligheter en- ligt avtalet. Samråd med om dessa beslut genomfördes genom listan v. 2011 över troliga A-punkter vid kommande rådsmöten (punkt 3 och5)samtgenomettseparatskriftligtsamrådsomavslutadesden24februari 2011. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt. SAMRÅD OM A-PUNKTER –NEJ-RÖSTER TILL FÖLJD AV AVVIKANDE MENINGAR BILAGA 4 Vid rådets 3 118:e möte (Miljö) röstade nej till en A-punkt om att ingå protokollet mellan Europeiska unionen och Republi- ken om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna. Beslut fattades som A-punkt utan föregående rådsbehandling (A-punktsnot 14821/1/11). Förslaget, KOM(2011) 228, inkom till , ansva- rigt utskott MJU. Samråd med genomfördes genom listan v. 2011 över troliga A-punkter vid kommande rådsmöten (punkt 20). Regeringen fick inte stöd för sin ståndpunkt.