rfr · H50WRFR6 · 2018-01-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om internationell handel 978-91-88607-17-1 Riksdagstryckeriet, , 2018 kallade till en öppen utfrågning i om internationell handel. Till utfrågningen inbjöds företrädare från regeringen, myndigheter, organisationer och näringslivet för att belysa dels hur synen på handel mellan länder utvecklats , dels det aktuella läget för internationell handel. Särskilt fokus ligger på krafterna för frihandel och protektionism, hur de växlat och deras betydelse för olika aktörer. I det följande redovisas programmet, en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Program för näringsutskottets offentliga utfrågning om internationell Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen....................... Bilder visade av föredragshållarna under utfrågningen ................................ Program för näringsutskottets offentliga utfrågning om internationell handel Tidpunkt: kl. 9.00–12.00 (S), ordförande, näringsutskottet Förändringsprocesser i den internationella handeln , vid , professor emeritus i ekonomisk geografi Handeln med efter brexit Röster om möjligheter och utmaningar med internationell handel , (), generalsekreterare , KTH, fil.dr i miljö- och energisystem Regeringens syn på internationell handel (M), vice ordförande, näringsutskottet Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordförande under utfrågningen var (S) och vice ordförande var (M). Ordföranden: Jag hälsar alla varmt välkomna till dagens utfrågning om internationell handel. Syftet med utfrågningen är att belysa dels hur synen på handel mellan länder utvecklats , dels det aktuella läget för internationell handel. Särskilt fokus kommer att ligga på krafterna för frihandel och protektionism, hur de har växlat och deras betydelse för olika aktörer. När det gäller dagens handelspolitik är avsikten också att belysa implikationer av aktuella politiska händelser på handel i allmänhet och på svensk handel i synnerhet. Även betydelsen av den så kallade moderna generationens handels- och investeringsavtal för såväl handelspolitiken som andra politikområden kommer att belysas. är ett litet, handelsberoende land. Det är klart att det är intressant, relevant och aktuellt att diskutera både vilken betydelse händelser i vår omvärld har för oss och vilken betydelse vi kan ha i världen. Till vår hjälp kommer vi att ha en rad olika talare som kommer att lämna både sina åsikter och sin expertis från talarstolen och som sedan kommer att ingå i en panel till vilken ledamöter från utskottet kommer att ha möjligheter att ställa frågor. Vi börjar med , professor emeritus i ekonomisk geografi, vid . , vid : God morgon! Jag har arbetat på vid och sysslat med internationell handel, ekonomisk integration och internationell ekonomi. Jag är också föreståndare för siness Studies på i . Utgångspunkten för att förstå hur den internationella handeln har utvecklats är förstås kunskap om hur världsekonomin i stort ser ut. Vi har haft en tämligen stabil ekonomisk tillväxt. Sätter vi 1985 som bas har vi ungefär en och en halv gång så stor världsekonomi som vi hade . Således är det den ekonomiska tillväxten som ligger i botten också för den internationella handeln. Ser vi på den globala ekonomiska tillväxten som vi mäter den i bnp är det stora förändringar . Tar vi den långa trenden kan vi säga att det har varit en svag men ändå ökad tillväxttakt över tiden. I det korta perspektivet STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN har tillväxttakten snarare varit svagare än förut, och det är det korta perspektivet vi ofta tänker och ser på. Således har tillväxten i världsekonomin varit något svagare än vad den har varit i den långa trenden. När det gäller den internationella handeln mäter jag i första hand varuhandeln. Vi tänker oftast på utrikeshandel som ett begrepp, men i själva verket är det vanligen varuhandel som vi mäter och beskriver. Men vi ska också komma in på tjänstehandel, som är en minst lika viktig del av det internationella handelsutbytet. Som ni ser är det en ganska av hög tillväxt mätt i absoluta tal, men ni ser också att , efter den så kallade globala finansiella krisen, har det hackat. Vi har till och med i termer av en starkare dollar fått en nedgång i världsexporten . Den stora frågan är: Håller den internationella handelstillväxten på att avstanna eller inte? Sker det en stagnation? Det finns alltid ett samband mellan produktionstillväxt och utrikeshandelstillväxt. Vår tumregel har varit att den internationella handeln växer snabbare än bnp-tillväxten. Vi brukar säga att den är dubbelt så hög. Det intressanta är att har produktionstillväxten och handelstillväxten varit ungefär lika höga, och handelstillväxten har till och med varit något lägre än produktionstillväxten. Detta är lite grann nyckeln i det vi ska tala om. Är vi inne i en ny fas eller inte? Är det ett mätfel? Ligger det någon särskild orsak bakom detta? Vad är det som händer? Jag kommer att peka på att det finns flera olika orsaker till vad som verkar vara en stagnation i den internationella handeln med varor. Den långsiktiga trenden i ett halvsekelperspektiv är att vi har fått en förskjutning från europeisk handel i riktning mot . Går vi var av den internationella handeln europeisk internhandel. Jag vill betona att en väldigt stor del av utrikeshandeln i själva verket är internhandel inom enskilda block. av den internationella handeln var asiatisk internhandel. Går vi framåt till 2010 ser vi att det är som har vuxit. var av världsexporten asiatisk internhandel. Ser vi på hur stor del av den totala utrikeshandeln som berörde respektive var det av den internationella handeln som på något sätt berörde , internt eller externt, och medan de 2010 låg på ungefär samma nivå, och . Så till 2016. Det intressanta är att har det inte hänt så mycket. De stora förändringarna i riktning mot har avstannat, men å andra sidan har vi dramatiskt stora förändringar inom . Bakom denna siffra döljer sig alltså ganska stora förändringar. Givetvis är det som är nyckeln, och allt kokar egentligen ned till kinesisk utrikeshandel, indirekt eller direkt. Hur ser då världsexporten ut fördelad på geografiska regioner? Det är viktigt att komma ihåg att den är koncentrerad till relativt få stora enheter. av världsexporten 2016 låg inom i vid bemärkelse; ungefär lika mycket berörde Stillahavsasien och och därutöver hade Nord- STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Lägger vi ihop dessa har vi av världshandeln. , söder om och Menaområdet har varit marginaliserade i utrikeshandeln. Här har det stått still ; det har inte hänt särskilt mycket. Detta är det stora förloppet. Men den viktigaste delen av den internationella handeln är just internhandeln. av den handel som rör är intern export mellan europeiska länder, och denna handel ligger som bas för allt i europeisk handel. Vad som också har inträffat är att den asiatiska handeln har ökat internt. Den asiatiska internhandeln har varit den stora kraften , och oftast i relation med på det ena eller andra sättet. Hälften av världsexporten ligger således i vad vi skulle kunna kalla för inom kontinental handel. , söder om och så vidare har egentligen ingen internhandel. Endast en liten andel av utrikeshandeln går mellan länder, Detta centrum–periferi-problem finns, och akademiker har försökt att fundera ut hur det kommer sig att internhandeln inom och aldrig har lyckats ta fart. Vi ska komma ihåg att internhandeln är kortväga handel. De långa globala flödena är alltså en relativt liten del av den totala handeln. På så vis kan vi diskutera om vi verkligen talar om global handel eller snarare om handel i små öbildningar som är rätt koncentrerade. Därutöver är det relativt få stora handelsflöden. Förutom de plus som jag visade förut har vi ungefär en tredjedel av världsexporten i ett fåtal mycket stora interkontinentala flöden, framför allt över men också över . har vi alltså fångat av utrikeshandeln bara genom dessa få flöden. Det som har varit intressant är givetvis också frågan om bilaterala obalanser. Det är en fråga som har väckts till liv av den nya amerikanska presidentadministrationen. Det är något som har förbluffat den akademiska publiken. Den obalans som vi har haft under det senaste halvseklet har plötsligt fått en politisk sprängkraft. Utvidgar vi detta till de tio största interkontinentala dubbelflödena har vi av handeln. har vi alltså fångat av världshandeln bara genom dessa flöden. Genom tullunionen växte den europeiska internhandeln, från EEC och framåt. Men under den pågående och långsiktiga utvidgningsprocessen har internhandeln stagnerat. Det är inget konstigt med det. Man når punkter där utrikeshandeln växer på annat sätt än bara genom de klassiska flödena. är 60–av den europeiska unionens totala utrikeshandel intern. Denna siffra är dock på väg nedåt, och de externa handelsflödena växer kraftigare. Därför har det varit en viktig poäng att satsa på olika former av globala strategier, senast i Trade for all-strategin, som lanserades 2015. Notera alltså att internhandeln som andel av totalhandeln inte växer. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det här är en primitiv bild, men jag kan inte låta bli att ta med den eftersom den säger en del om vad som har hänt . Den stora händelsen var att kom från ingenstans och blev världsexportens största nation. hade 1970 under kulturrevolutionen en utrikeshandel som var mindre än ; den fanns egentligen inte. Man hade i stort sett inga direktinvesteringar. Sedan har man stuckit upp som en pil. –2010 har trängt sig upp på listan medan europeiska länder, däribland , har sjunkit ned till mer normala nivåer. När det gäller 2016 har de stora händelserna redan inträffat. Det händer inte så mycket högst upp på listan, däremot längre ned. De länder som har stärkt sin utrikeshandel är relaterade till ett större land, till exempel i förhållande till eller och i förhållande till . Vi kan också se att till exempel faller i utrikeshandelshänseende. har en osannolikt primitiv utrikeshandel; det är i stort sett bara energiexport. Om vi bryter ned den ryska utrikeshandeln till varugrupper, till exempel till maskiner, till transportmedel och till färdigvaror, har en pytteliten export. Den ryska exporten är här lägre än , så det är således en extrem skevhet. Utrikeshandel är i första hand vad vi kallar för intermediär handel, det vill säga handel som är på väg i långa globala värdekedjor. Det innebär således att det är fragmenteringen och specialiseringen som har skapat utrikeshandelstillväxten . var huvuddelen av världshandeln råvaror, enkla bearbetningar och färdigvaror. Men är varor på väg av olika slag, alltså halvfabrikat i olika förädlingsstadier i en investeringsvara. Det är här vi har utrikeshandeln. Jag har gjort en lite vidlyftig tolkning. Det behöver inte vara 75–80; det kan vara 65–70. ligger lägre än dessa siffror. Men likafullt är det här vi har utrikeshandeln, och det är den sortens utrikeshandel vi ska förhålla oss till. Ett slitet men bra exempel är motorsågen. Det är en relativt enkel och synlig produkt med ungefär 150 komponenter och 250 leverantörer i ungefär 30 länder. Man bygger 265 olika varianter, och det finns ungefär 20 000 olika distributörer i ett hundratal länder. Så här ser nästan all utrikeshandel ut. Jag utgår från att vi kommer att tala om , och då blir siffrorna mycket större. Motorsågen är ett simpelt exempel i förhållande till lastvagnsindustrin. Jag vill också ta upp direktinvesteringar, för direktinvesteringar och utrikeshandel hänger ihop på olika sätt. En direktinvestering kan vi se som en substitution till export, det vill säga att man flyttar närmare en marknad och därmed minskar exporten. Men forskning visar att direktinvestering faktiskt oftast fyller på med export av underleverantörer i de långa värdekedjorna. Därför är det viktigt att man behandlar direktinvesteringar och utlandsägda företag och svenska företag i utlandet som vi studerar utrikeshandelsfrågor. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Tittar vi på direktinvesteringsflödena ser vi att de inte är så stora. De utgör ungefär en tiondel av världshandelns omsättning , alltså i området . Men om vi kumulerar detta och direktinvesteringen bildar en stock har vi på bara kommit upp i en storlek som motsvarar världshandelsomsättningen . Det är alltså en viktig del för att förstå den internationella ekonomin. till några frågor och punkter som forskningen ägnar sig åt men inte har löst. Den fråga som man kan ställa sig är om vi har nått kulmen på fragmenterings- och specialiseringsprocessen. Hur mycket kan vi fragmentera och specialisera? Till slut kan skalekonomierna inte utnyttjas mer, utan det blir nackdelar på grund av att man splittrar upp tillverkningen alldeles för mycket. Vi har sagt detta länge, men det har fortsatt att växa och fragmenteras. Men synes det som om fragmenteringsprocessen inte växer lika snabbt som förut. Kanske är det så att vi har nått denna punkt. Det beror bland annat på att de regionala värdekedjorna förstärks, till exempel på inre marknad, som skapar betydligt större förutsättningar för regionala värdekedjor, och inte minst inom mellan . Vi ser en ökad modularisering och koncentration bland underleverantörer. Färre underleverantörer än tidigare får mer att göra. I stället för att lägga ut produktionen någon annanstans eller köpa från sina underleverantörer tenderar de att göra saker själva. Det synes som att antalet gränspassager i den färdiga produkten har stagnerat och kanske till och med håller på att gå tillbaka. Vi har termer som backshoring, reshoring och insourcing och så vidare för att markera att en utveckling också kan gå åt andra hållet. Detta ska dock inte överdrivas. Det är lätt att hitta olika exempel på detta, men det är ingen stor trend i den internationella handeln. Men likafullt kan vi se det som ett tecken i skyn. Vi kan också se vad vi brukar kalla för en ökad regleringskonkurrens. Det har att göra med olika tekniska handelsbarriärer. Det är framför allt . Vi ser att kinesiska benchmarks för hur olika produkter ska se ut har kommit att bli viktigare, vilket gör att man måste ligga närmare den kinesiska avsättningsmarknaden. Regleringskonkurrensen ska egentligen syfta till konvergens, men det är inte självklart att det alltid går så. Sedan har vi frågan om fraktkostnader. Det är en stor fråga. Egentligen kostar det nästan ingenting att transportera saker mycket långa sträckor. Vi har alltså vad vi kallar för en space cost compression. Det innebär att det är fullt möjligt att tillverka saker långt borta och sedan transportera dem mycket långa sträckor. Även här kan vi fråga oss om vi har nått vad vi kallar en peak freight: Är det rimligt att vi har så långa transportavstånd i den internationella handeln? För en produkt som har kanske 5 000–10 000 komponenter som transporteras i olika riktningar blir det ganska många varv runt jorden i transportarbete innan produkten är klar. Nya skatter och miljökostnader som man STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN inte har haft tidigare kan innebära att det är lika aktuellt att transportera allt så långa sträckor. Det kan innebära att vi får mer regionala snarare än globala värdekedjor. Vi har de nya teknologierna. I stället för att lägga ut enkel tillverkning någon annanstans kanske man kan rita produkten själv i en 3D-skrivare. Alla produkter, även mycket avancerade produkter, innehåller en mängd ganska simpla plastkomponenter, och just dessa fraktas mycket långa sträckor. Men kommer man kanske i större skala att göra dessa på egen hand. Vi har alltså ett antal teknologiska och samhällsekonomiska utgångspunkter för att diskutera om vi har nått kulmen på en fragmenterings- och specialiseringsprocess. Jag vill också slå ett slag för tjänstehandeln. Vi har en formell tjänstehandel som inte ser ut att vara så stor, ungefär 20–av den totala världshandeln med varor och tjänster. Men i själva verket är det bara en liten del. Hu- vuddelen av tjänsteproduktionen är handel som på olika sätt är inbäddad i varuproduktionen, både tidigt under processen och i eftermarknaden. Vi har fått en ökad geografisk koncentration av den avancerade tjänsteproduktionen, så här får vi faktiskt ökade ojämlikheter, vilket beror på att detta är en produktion som kräver högre utbildningsnivå och i sig kan bära rätt höga produktionskostnader. Tjänstehandeln och regleringen av denna ser vi som viktig. Vad gäller policyaspekter är det korta budskapet att eftersom produktion, utlandsinvesteringar och utrikeshandel är djupt integrerade med varandra krävs det en importstrategi, som är leverantörskedjan, en näringsstrategi, som handlar om svenskägda och utlandsägda företag i eller utomlands, och en exportstrategi, som vi redan har och som går nedströms i värdekedjan. Dessa olika strategier går egentligen inte att särskilja, utan de hänger ihop med varandra på ett intrikat sätt. Så till några frågor som rör internationell handelspolitik. Multilateralismen har nått en punkt där vi inte har lyckats nå längre. Vi har höga ambitionsnivåer och försöker skapa breda avtal – en del säger alltför breda, på så vis att det blir svårare att skapa en helhet för allt. På grund av att den så kallade Dohaprocessen multilateralt genom WTO har avstannat har i stället den allmänna linjen varit ett skapande av interregionala, regionala och bilaterala djupare frihandelsavtal. Här har vi också sett problem , vad gäller både TPP och TTIP. ligger just nu i frysboxen, och vi vet inte hur det kommer att gå med heller. fortsätter dock på olika sätt att knega på med ett antal olika regionala avtal, till exempel med och med Aseanländer. Det har varit den process som vanligen går igång. Det är viktigt att länka ihop de europeiska ansträngningarna med motsvarande i eftersom det är i det mesta händer. Ja och nej. Det är ingen konst att hitta exempel på ökad protektionism. har problemet varit att liberaliseringen har avstannat, det vill säga vi har haft svårt att gå längre i samma takt som vi har STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN varit vana vid tidigare. Vi har då fått en ökad osäkerhet inför hur vi ska se på utrikeshandeln; inte minst gäller det den nya amerikanska administrationen. En fråga som har kommit upp är om vi ska försöka knyta ihop handelsavtal och investeringsavtal på det sätt som vi har haft ambitionen att göra. Eller är det tvärtom så, inte minst på grund av utslaget i domstolen gällande , att handelsavtal och investeringsavtal kommer att säras mer från varandra? Jag tycker att det vore olyckligt för utrikeshandeln och den internationella ekonomin, men det blir möjligen så. Det handlar givetvis också om en maktbalans mellan stater å ena sidan och internationella företag å andra sidan. Det här är en gammal fråga som vi har levt med . Den ska inte överdrivas, men den finns. Allt detta kan innebära att de långa globala värdekedjorna som vi har varit vana vid nu ändrar karaktär. Låt mig sammanfatta: Den långsiktiga globala förskjutningen i asiatisk riktning synes ha kulminerat. handlar det snarare om förändringar inom kontinenter. Huvuddelen av världshandeln är intermediär, och den kommer att fortsätta att vara det. Den kommer kanske inte att öka mer utan gå ned något, men huvuddelen ligger i de långa kedjorna. Vi kan ha nått en övre nivå av specialisering och fragmentisering, men det kan se olika ut i olika branscher. Den avancerade tjänsteproduktionen och dito handeln fortsätter att öka i betydelse. Var ligger förädlingsvärdet, och hur fångar vi det? Det är viktigt. Vi ser en ökad polarisering i tjänstehandeln. Den avancerade tjänstehandeln ligger koncentrerad i ett antal olika länder och geografiska regioner medan stora delar av världen blir mer marginaliserad. Den sista åsikten som jag vill framföra är att utrikeshandel och direktinvesteringar måste behandlas integrerat med varandra. De kan inte särskiljas från varandra. Ordföranden: går från förändringsprocesser i den internationella handeln till handel med efter brexit. , : Fru ordförande och ledamöter! Jag tackar för inbjudan att tala om brexit på denna utfrågning om internationell handel. Vi har sett hur frågor om internationell handel och EU:s inre marknad har hamnat högre och högre upp på dagordningen. Det är inte så konstigt, för när världshandeln stannar av, när protektionismens vindar blåser hårt på båda sidor av och när absolut närmaste allierade och samarbetspartner i EU-arbetet har röstat för att lämna EU är det viktigt att vi förstår. Vi behöver förstå vad som händer, vilka konsekvenserna blir, vad detta betyder för ett litet och, precis som fru ordföranden sa, handelsberoende land STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som och hur vi kan förbereda oss. I fallet brexit handlar det om hur vi myndigheter men också politiker och organisationer kan hjälpa till att mildra de negativa konsekvenserna av utträde ur EU. fick i uppdrag av regeringen att analysera och lämna alternativ till framtida regelverk för handeln med varor och tjänster mellan och vid ett brittiskt utträde, med andra ord vad brexit betyder för vår handel med varor och tjänster. Jag är glad över att vi fick uppdraget, för som ni vet är inte bara vår svenska utrikeshandelsmyndighet utan också vår inremarknadsmyndighet. Det betyder att vi har expertis inom det som gäller nu när är med på den inre marknaden, vad som händer när de lämnar EU och hur handeln kan regleras efteråt. Jag lämnade över utredningen till statsrådet . I utredningen analyserar vi olika scenarier för hur handeln mellan och EU kan regleras efter brexit, det vill säga när de två åren av utträdesförhandlingar har gått, och därmed givetvis också handeln mellan och . Vi har alla hört de olika alternativ som diskuteras i debatten kring vad som kan gälla efter brexit. Det har talats om ett ambitiöst frihandelsavtal. Vi vet att bland andra premiärminister har talat om detta, på samma sätt som EU har med exempelvis eller . Ett alternativ är en tullunion, som den EU har med . Ytterligare ett alternativ som man också har talat om i debatten är att ansluter sig till EES. I det fallet har ett visst intresse visats för . Men det finns också alternativet att och EU inte hittar något avtal alls. Då landar vi sannolikt i , WTO:s, regelverk. Vi har tittat på alla de olika alternativen och dragit slutsatser om vad de kan innebära. Innan jag går in på slutsatserna vill jag säga några korta ord om varför inte är vilken marknad som helst för och svenska företag. Det ser ut så som jag visar på skärmen , och det vill jag att vi ska ha med oss. är första land för tjänsteimport, det vill säga det land i världen som vi importerar mest tjänster från. är tredje land för tjänsteexport, vårt femte land för varuimport och vårt sjätte land för varuexport. Vi är ännu mer sammanflätade än vad denna bruttohandelsstatistik visar. För och svenska företag är ett oerhört viktigt land vad gäller både import och export av varor såväl som tjänster. Detta vill jag att vi ska ha med oss. Men vad är det då lämnar? Så här dags var det upptakt inför folkomröstningen i , och vi vet vad resultatet blev. Men vad betyder detta? En förenklad skiss kan se ut som den bild jag nu visar. Den är mycket förenklad, men jag tror att den är viktig att visa. I mitten har vi EU och de 28 medlemsstaterna. Där har vi EU-samarbetet och harmoniserade regelverk – det som vi i folkmun kallar EU. Den streckade blå linjen är viktig, och jag kommer att återkomma till den. Det är EU:s tullområde. Innanför den blå streckade linjen handlar vi i princip STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN lika enkelt mellan och som mellan och . Detta innebär att det inte är en massa formaliteter, utan varor och tjänster kan flyta relativt fritt innanför den blå streckade linjen. Vi har också EU:s inre marknad.