rfr · H50WRFR14 · 2018-01-01 00:00:00 — Hans Ollongren, SAS: Jag ska ge dig ett konkret svar på din fråga om hur vi påverkas av flygskatten. Vi har naturligtvis räknat på detta, och vi gör en be- dömning att den kommer att försämra vårt resultat med ungefär en halv miljard Det är den storleksordningen vi talar om för ett företag som SAS. Vad innebär det i sin tur? Det innebär naturligtvis att vi måste titta över Det är då det blir en motsägelsefull diskussion. Jo, det blir naturligtvis ytterligare press för aktieägare och för med- Man måste hitta besparingarna på något annat ställe. Det är en kon- För att mitigera detta på olika sätt måste vi överväga att flytta linjer, glesa ut linjer eller expandera på andra marknader. Det blir dessvärre den konkreta Det är inte roligt, men så blir det. , Norwegian: Jag säger samma sak som Hans. En flygskatt kommer att kosta , baserat på den trafik vi har i . Vi vill gärna utöka den. Då går det att räkna ut vilken kostnad det skulle bli. En flygskatt gör att vi absolut inte kan lansera Det är en linje vi tittar på. Klimatutmaningen är ett globalt problem. Den ska lösas globalt, inte lokalt. Vi är positivt inställda till biobränsle. Det är framtiden. samma insatser från politiker och flygbranschen för att få fram det i storskalig produktion till lägre pris. , : Jag vill lämna ordet vidare till dersson, som svarar lite mer konkret. , : Jag kan inleda med att under yrkestra- fikveckan kontrollerade vi 1 200 lastbilar, varav hälften var utländska. lat till att av dem rullar på våra vägar har vi inte missgynnat den svenska näringen under den veckan. Språkförbistring är naturligtvis ett problem för oss ute på vägen, men det finns tolkar. Vi anlitar tolk antingen fysiskt eller per telefon i ärenden av den kalibern för att få ett riktigt svar. Falska handlingar och falska körkort är naturligtvis också ett problem. Det finns inte några fungerande gemensamma register inom EU, utan vi får förlita oss på den kunskap vi själva har om handlingarna. Vi kan göra en kontroll om vi misstänker något. Ordföranden: tar nu andra frågeomgången. (S): Mina frågor handlar om flyget, de kreativa uppläggen och de typiska anställningarna. Jag riktar mig först och främst till Norwegian och SAS. Ser ni ett problem i att flygmarknaden präglas av ett starkt fokus på att erbjuda låga priser, vilket naturligtvis är gynnsamt för dem som ska flyga? Ser ni ett problem i att det sker på bekostnad av att man inte vill betala skatter i så stor utsträckning och pressar lönerna för de anställda, att man hittar nya kreativa upplägg för att komma undan kostnader? Utifrån vårt perspektiv, med den samhällsmodell som finns i , med parter på arbetsmarknaden och stark skattefinansiering av välfärden, är den modellen hållbar för flygets framtid? Kan det finnas flygbolag i och under dessa förutsättningar med den nedåtgående spiralen där villkoren pressas? Bidrar ni till den nedåtgående spiralen? Jag har ytterligare en fråga till . Den gäller brevlådeföretag. Det är bra att man tar tag i frågan. Innebär det att man tar tag i europeiska flygbolag som väljer att lägga ett AOC i till exempel när man har verksamheten i andra länder? , Norwegian: Först och främst råder det en extremt hård konkurrens på flygmarknaden med extremt små marginaler. För att hålla ned kostnaden försöker man ha en så effektiv operation som möjligt. Vi har ett globalt nätverk, vi flyger från alla delar av världen och har nya flygplan. Det är ett sätt att hålla ned kostnaden. Folk kommer att flyga mer. Folk kommer inte att flyga mindre. Priserna kommer antagligen att fortsätta att sjunka. Alla våra anställda har lokala marknadsmässiga löner och villkor. Jag anser att det finns möjligheter, men det gäller att försöka vara effektiv, ha en konkurrenskraftig verksamhet och lika villkor så att vi kan fortsätta att växa i . Det vill vi. Hans Ollongren, SAS: Jag delar Norwegians uppfattning i dessa sammanhang, men vi måste också tänka på vart vi vill . Dina frågor kopplar dit. Går det att driva flygbolag i den typen av miljöer i ? Det måste gå på ett eller annat sätt eftersom det ligger i samhällets intresse. Men då måste bran- schens aktörer, tillverkare och det politiska systemet arbeta tillsammans. måste ha en bra dialog om vi vill skapa en sådan miljö. Jag vill göra en koppling till sjöfarten och lansera en idé. Det är vad vi i Det är en modell som man har tillämpat för att skapa en bättre konkurrenskraft för svensk sjöfart. Kan det vara en modell för framtiden också inom luftfarten för att säkra att verksamheten kan drivas fram- över i vår miljö? , : Just de specifika be- stämmelser som jag redogjorde för med brevlådeföretag gällde inom vägtrans- Man har sett problem i den sektorn. Sedan finns allmänna regler på skatteområden där vi har lagt fram nya förslag för att ytterligare stärka de reg- ler som finns , nämligen att man ska beskattas där man har sin verksam- Det finns en uppmärksammad dom mot , som just utnyttjade låg bolagsskatt på för att betala minimalt med skatt. De reglerna gäller ge- nerellt för alla branscher. (M): Fru ordförande! Låt mig först börja med att tacka alla fö- redragshållare som på ett mycket bra sätt har belyst de utmaningar vi står inför. Vi som faktiskt vill ha fortsatt skattefinansierad välfärd med skola, sjukvård och så vidare måste ta dessa frågor på mycket stort allvar. att de som arbetar i företagen och tar del av den svenska välfärden också beta- lar skatt i . Det är grundfundamentet. Annars kan modellen inte exi- Jag ställer mina frågor först till Hans Ollongren på SAS. geringens flygskatt SAS möjlighet att ha kabinpersonal anställd i med Hur påverkas de av flygskatten? SAS har berättat att man planerar att flytta baser. sonal varit anställd i , och bolaget har flugit ut i världen. förstått rätt planerar man i ett första steg att flytta baser till och möjligen , och ska man ha personal anställd där till de villkor som gäller i de länderna. Hur mycket billigare blir det om man gör så? ningen för de svenska politikerna? Vad ska vi göra för att ni ska vilja ha per- sonal anställd i och flyga från ut i världen och inte tvärtom? Om modellen fortsätter kommer vi att tappa möjligheten till skattefinansierad välfärd i vårt land. Det är ohållbart. Jag skulle gärna se att Norwegian också Hans Ollongren, SAS: Jag börjar med den andra frågan. Varför gör vi så? oss titta på marknaden mellan och . Där är vi det enda flygbolaget – det finns fyra eller fem flygbolag som flyger mellan och – som har medarbetare ombord anställda i . Det är naturligtvis inte hållbart i längden. SAS har en betydande kostnadsnackdel. För att vi över huvud taget ska kunna fortsätta att flyga –med en rimlig lönsamhet måste vi göra något åt vår kostnadsstruktur. Då är det här en modell som man kan välja. Den är helt legitim. Vi kommer att se till att våra medarbetare som anställs i har relevanta kollektivavtal och så vidare, enligt engelska principer. Men det blir 25–billigare att anställa de medarbetarna i i förhållande till . Där har vi denna kostnadsnackdel, mot bakgrund av att SAS är strukturerat som det är. Låt mig komma tillbaka till din första fråga om effekterna av flygskatten. Vi fick den frågan från KD:s representant. Det är klart att den typen av ytterligare pålagor som skapar en effekt på vår lönsamhet på en halv miljard sätter ytterligare press på vår verksamhet, som inte våra konkurrenter som är baserade i andra europeiska länder har. Det är sammanfattningen av problemet. , Norwegian: Vi vill gärna fortsätta att växa i och fortsätta att anställa här. Men det kräver att det finns en konkurrenskraftig marknad, och en flygskatt bidrar inte positivt till det. Norwegian har baser runt om i världen. Där finns lokalanställda, och vi flyger på de platserna. Med en flygskatt kan konsekvensen bli att vi framför allt flyttar nya linjer någon annanstans, men det är inte säkert att vi flyttar på personal som är baserad i . Men det underlättar inte att utöka personal i om det blir en flygskatt. Det blir alltför dyrt. (SD): Jag håller med . Det har varit många bra föredragningar. Egentligen har jag miljarder frågor, men jag tänkte hålla mig till en. Jag är mycket nöjd med utvecklingen inom SAS och Norwegian, nämligen att ni bygger mer miljövänliga flygplan. Jag blev mycket skrämd av att lyssna på och rapporter om hur personalen har det. Det måste till förbättringar. Jag tänkte ställa en fråga till om utvecklingen . Flygandet ökar, och fler och fler reser. Flygplanen blir större. Det är en positiv utveckling för antalet arbetstillfällen. Har ni kollat på hur utvecklingen skulle se ut om en flygskatt skulle införas? , : Skattefrågan är nationell kompetens. Det är ingenting man diskuterar och fattar beslut om inom EU- samarbetet. Jag tror att det finns studier som har gjorts mer i faktaupplysande syfte. Jag kan återkomma om jag kan hitta något om det. Men det är en nationell fråga. (MP): Fru ordförande! presenterade ett omfattande paket för enmodernisering av transport- och vägtrafik i medlemsländerna. Syftet med förslagen var bland annat att göra trafiken säkrare, förenkla vägavgifter och förbättra villkoren för lastbilsförare. Hur har det gått med att förbättra villkoren för lastbilsförare? Ordföranden: ställer du frågan till? (MP): Jag vet inte riktigt vem som kan svara på frågan. Ordföranden: eller ? , : Det har väl inte slagit igenom . Det är bara att konstatera. Vi ser vissa delar. Man pratar om mobilitetspaketet och utstationering. Det är mycket bra. Problemet är att kontrollera och följa upp. Som det ser ut är bara en registrerande myndighet som inte levererar något om de regelverk som finns följs. Där finns en utmaning. Att börja kolla löner för anställda i andra länder blir otroligt svårt. Skapar man lagar måste man hitta sätt att följa upp dem. Det kommer färdskrivare med inbyggda gps-funktioner. Det är bra. Då syns det lättare när man passerar landgränser. Om det ska vara kontroll på in- och utgående bilar i landet måste det finnas en kontrollfunktion. Det måste också finnas en begränsning på hur ofta man får åka över landgränsen till och från . Det ska inte räcka med att åka över till . Jag har besökt i . De har satt i system att ha personal i som man hävdar är anställd i andra länder och som inte anses vara utstationerad. Det är bara att konstatera att det finns kryphål i lagen. Det kommer förmodligen att finnas kryphål även i nya lagar. Det kanske tar ett tag, och de nya hålen blir kanske inte så stora. Men som det ser ut nu finns mycket att åtgärda. , : De förslagen till regler har precis lagts fram, och de har inte fått någon effekt . Avsikten är att förbättra ett antal olika förhållanden för lastbilschaufförer. Det gäller vila och boenden. Antalet timmar för vila ändras inte, men man ska kunna gruppera dem och göra dem mer flexibla. Man ska kunna bo hemma i större utsträckning. Sedan ställs krav på att man inte ska sova i lastbilarna. Arbetsgivaren måste ordna hotellrum och annat så att förarna kan vila ordentligt. Det är också en fråga om cabotage. Utstationeringsdirektivet ska tillämpas om man befinner sig i ett annat medlemsland per kalendermånad. Men när det gäller cabotage – alltså när utrikes åkerier bedriver inrikes transporter – ska utstationeringsdirektivet gälla . Då måste man respektera de sociala villkoren i ett medlemsland från dag ett. Det är ett antal förändringar som kommer att förbättra. (C): Jag tänkte ställa min fråga till valfri närvarande polis. Det råder inget tvivel om att ert jobb är viktigt och att ni med de resurser ni har gör allt som är möjligt. Det ska ni ha all heder av. Men den känsla som uppstår under en sådan här hearing är att i brott i transportbranschen döljer sig rätt mycket annan brottslighet. Jag vet att i kontakter med andra myndigheter har det bekräftats. Det är smuggling, människohandel och annat elände. är polisen en enmyndighet. Det ligger ett riksdagsbeslut bakom. I redovisning framgick att trafikpolisens organisationsstruktur – som jag uppfattar det – varierar över landet. I några delar av landet i och så vidare är man en enmyndighet, medan man i andra delar av landet lyder under en regional befälsordning. Därmed är risken att en polisanställd med särskild inriktning på trafik kan kommenderas till en fotbollsmatch och annat som anses självklart viktigt. Ur ett brottspreventivt perspektiv är frågan varför enmyndighetstanken eller enmyndighetsstrukturen inte har genomförts avseende trafikpolisverksamheten. Jag har även en teknisk fråga. Ni använder en del av de 25 miljonerna för att rekrytera teknisk kompetens för att utföra tekniska kontroller. Det är bra. Har övervägt att köpa kompetens av de tekniska kompetenser som finns i bilprovningsföretagen? De har rimligen samma tekniska kompetens och är rimligen fullfjädrade i att bedöma säkerhet och annat på fordon. Det var mina frågor till – som gör ett mycket bra arbete, vill jag understryka. , : Jag svarar som valfri representant för polisen! Frågan om organisationen är berättigad. Grundbeslutet innebar att man skulle ha en regional trafikpolis med huvudansvaret för den kvalificerade yrkestrafiken. Några regioner har valt att, med undantag för den högste chefen, få organisera sig på annat vis. Argumentet är faktiskt att komma in mer i den vanliga brottsbekämpande verksamheten. Man ska också sprida trafikintresset till övriga poliser. Det är argumentet i de regionerna. Detta är ännu inte utvärderat. Vi vet att Region syd precis har tillsatt någon typ av utredning för att se hur det har blivit, om lösningen är bra eller om man ska tillbaka till grunden. Det pågår en diskussion i frågan. Sedan var det frågan om 25 miljoner och teknisk kompetens. Poliser finns inte på bemanningsföretag. Vi kan inte anställa poliser . Däremot kan vi delvis anställa Det är därför vi har valt att satsa på den gruppen eftersom vi kan rekrytera dem något snabbare. De har också samma juridiska möjligheter att göra kontroller av cabotage och så vidare. Sedan var det en fråga om att köpa teknisk kompetens. Det finns i det nya besiktningspaketet möjlighet att skicka fordon till kontrollbesiktning i stället för att göra den själv. Vi håller på att titta på detta. Problemet är att vi jobbar 24:7 men att besikt- ningsföretaget inte gör det. De kan inte stå och vänta på oss, att vi ska komma dragandes med bilen en lördagsnatt. Det är ett komplext problem. Vi har däremot lagstiftningsmässig möjlighet att hyra in tekniker som hjäl- per bilinspektörerna att göra kontroller. Vi tittar på det också. för tio , men det försvann. Vi har en myndighetsutövning, så vi kan inte bara hyra in personal hur som helst. Det finns ganska många begräns- (V): Jag vill ställa en fråga till både och Hur anser ni att det kommer att påverka arbetsmiljön om SAS flyttar sin verksamhet och bemannar med personal från länder med andra villkor? , : Arbetsmiljön kan mycket väl komma Det vi ser att SAS gör är att gå in i att börja bruka så kallade atypiska anställningsformer, där ett bemanningsföretag kommer att stå för an- ställningen för piloter och kabinpersonal i . Det vi har sett i de bemanningsföretag som existerar när det gäller , Norwegian och andra lågprisaktörer är att arbetsmiljön glöms bort. ingen som tar ansvar för dessa anställda. Jag skulle vilja kommentera det som talade om vad gäller hur billigt det är att anställa i . Pilotmarknaden i är trots allt ganska god för tillfället. Det finns fem flygbolag som konkurrerar på sträckan mellan och , där SAS är ett och Norwegian ett annat. De villkor som SAS nu erbjuder via bemanningsföretaget ligger betydligt lägre än alla andra aktörer i . Detta betyder alltså att man måste dumpa villkoren för att få ned kostnaderna jämfört med vad man har i , alldeles oaktat kostnaderna för sociala avgifter och skatter i . , Unionen: Jag kan bara instämma i det som sa. formation vi har om de villkor som erbjuds dem som anställs via det beman- ningsföretag som är påtänkt är att de ligger mycket lägre. Det är framför allt de fasta lönerna som ligger lägre, vilket blir problematiskt om man behöver vara sjukledig eller liknande. Arbetstider är alltid en jättestor fråga för flygpersonal. Där måste man säga att vi ändå har bättre och kortare arbetstider i de flesta kollektivavtal för ka- binpersonal än vad tillåter. Det är inte likadant överallt på många ställen i flyger man in till regelverket, så att säga. Där återstår det att se hur SAS planerar att agera. Vi får vänta och se. (L): Jag har en fråga till chefen för representation i , . Du nämnde hållbar rörlighet som en viktig del av den europeiska luftfartsstrategin. Du nämnde också att kommer att vara ledande inom luftfarten . Man uppfattar att luftfartens utmaningar och möjligheter är globala på alla möjliga sätt, och då inställer sig frågan: Hur agerar EU med tanke på att utvecklingen ser ut som den gör, även inom EU? Har EU för avsikt att agera globalt apropå att konkurrens och hållbar tillväxt hänger ihop? , representation i : Det pågår en spännande utveckling vad gäller alternativa bränslen och biobränslen. Där ligger de nordiska flygbolagen väl framme. Som du påpekar är det en global fråga om vi ska komma till rätta med och minska klimatpåverkan. Inom förs diskussioner, och det var ett möte i där man diskuterade detta. Det finns ett globalt ramverk för alternativa flygbränslen. Än så länge har man inte kommit fram till kvantitativa målsättningar, men man säger att man ska försöka ersätta de konventionella flygbränslena och så mycket som möjligt använda sig av de alternativa bränslena. Där är EU- kommissionen observatör medan de nationella representanterna är medlemmar. har en representant som var med och som driver dessa frågor. Både och EU driver alltså på för att man ska utveckla ramverket och gå mot mer hållbara flygbränslen. (M): Ordförande! Tack alla ni i salen för en väldigt intressant förmiddag! Det har varit en viktig diskussion, som flera har varit inne på, om hur vi säkrar goda villkor i vårt land, en sund konkurrens men också jobb och tillväxt i det större perspektivet, som en garant för en fortsatt säkrad välfärd, om vi ska göra denna fråga ännu större. Då måste vi säkra att skattemedel kommer in på ett sjyst sätt. Jag tycker att alla talare har gjort ett utmärkt jobb med att hålla sig till ganska konstiga tidsramar. Vi försöker få in så många talare som möjligt, och ibland blir det sex- eller sjuminutersslotar. Men det tror jag att vi alla uppskattar, för då fick vi chansen att höra mycket klokskap på här . Tack för tydlig och bra tidshållning! Vi har lyssnat på intressanta diskussioner om flygstrategin från EU:s sida och mobilitetspaketet, som börjar behandlas i utskottet . hört hur myndigheterna arbetar målmedvetet för att försöka följa upp de regel- verk och lagar som finns att kontrollera utifrån och också hur branschen arbe- tar för att göra sin del av arbetet. Jag tror att vi politiker i delar av salen här tar passningen från myndighet- erna om att vi måste säkra att lagar och regler går att tillämpa. sen tryckte på detta. Vi har gjort ett ganska stort arbete från olika regeringars sida men också från trafikutskottet för att få på plats nya regler, inte minst Det blir helt orimligt om dessa sedan inte går att följa, så där måste vi helt klart jobba hand i hand. Som vi alla vet är det fråga om att säkra att det finns resurser hos våra myndigheter och för all del också poliser som kan kontrollera ute på våra vägar. Temat för dagen är konkurrens på lika villkor. För mig handlar det mycket om hållbarhet och hållbar konkurrens och hållbara villkor. En talare sa mycket klokt att detta innefattar flera aspekter, såväl miljömässiga som sociala och Jag tror att det är bra om vi alla har med oss detta i diskussionen, så att vi får hela bilden. Vi måste säkra både goda villkor för företag och an- ställda i vårt land och ett miljöarbete som ger resultat. Det ska löna sig att göra Jag vill verkligen betona att lika viktigt som att gör sitt är att detta också sker på EU-nivå och global nivå det tror jag att vi alla är överens om. Detta har påpekats från flera håll, och jag tycker att det kan påpekas igen. ska göra vårt, men om det bara är vi som gör detta, det vill säga om roll är att vara den enda i klassen som gör rätt för sig medan alla andra slipper undan, fungerar det inte. Då riskerar vi att exportera både problemen och, om man ska vara ärlig, tillväxten och jobben. Jag tycker att diskussionen här har varit en bra grund för att säkerställa att vi jobbar på flera nivåer framåt, såväl i och EU – inte minst när det gäller åkerifrågor – som internationellt, när det gäller flyget, så att vi ser till att alla i klassen sköter sig, inte bara vi. Tack för en bra diskussion och många kloka inspel! De har säkert sått många frön så att vi alla fortsätter att ha kontakt med varandra för att bygga vidare på detta. Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN •Svenskamyndighetermåstejobbaaktivt förattflygbolagskabehandlas lika ochfå sammakonkurrensfördelar– undviksärbehandlingar •Ge alla flygbolagsammamöjligheterattverka och växa i •Skandinaviskamyndigheterbörse övergamlaavtal somreglerar trafikrättigheter– behövermoderniserasföratt passadagensverklighet •Skandinaviskamyndigheterhar pekatut ettflygbolagsomfår flyga österutöverRysslandtillviktigamarknadersomKina ochJapan •Norwegianvillsatsa stortpå ochgärnaökatillgängligheten– ökadtillgänglighetbidrarpositivt tillhelaSverigesvälfärdi formav ökad ekonomisktillväxt,ökadturismochflerjobb BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken