rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — För elever som är obehöriga kan vägledningen vara särskilt viktig för att deras möjligheter att kunna gå vidare i fortsatta studier eller till arbete ska kunna förbättras. Detta gäller inte minst nyanlända elever som ofta saknar kunskap till yrkesprogram krävs godkända betyg i 8 ämnen och för behörighet till de högskoleförberedande programmen krävs godkända betyg i 12 ämnen. Elever som inte har tillräckligt många godkända betyg för att antas till något av de nationella programmen är i stället behöriga till något av gymnasieskolans fem introduktionsprogram. 40Yrkesprogramsutredningen: Välja yrke. 41Se bl.a. 2012. Ungdomars uppfattning om gymnasievalet. 42Tillträdesutredningen föreslår att systemet med meritpoäng ska avskaffas. Förslagen i utredningens betänkande bereds nu i (se prop. 2017/18:204 s. 13). 43Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro: Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera, SOU 2016:94, s. 288 och Skolinspektionen: i . 44Skolverket: Vad gör ungdomar efter gymnasieskolan? 45Yrkesprogramsutredningen: Välja yrke. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH om såväl det svenska utbildningssystemet som det svenska samhället och arbetsmarknaden. Färre behöriga till gymnasieskolans nationella program Även om nästan alla ungdomar som gått ut årskurs 9 numera börjar i gymnasieskolan46 har andelen som går ut utan att vara behöriga till något av gymnasieskolans 18 nationella program ökat sedan den nuvarande gymnasieskolan sjösattes . De elever som inte är behöriga till ett nationellt program börjar sin gymnasietid på något av gymnasieskolans fem introduktionsprogram.47 Andelen obehöriga elever har ökat från 2017.48 sökte 163 000 personer asyl i . Av dem var knappt 40 000 i åldern 13–17 år.49 En analys genomförd av visar att försämringen av behörigheten till gymnasieskolans nationella program bland elever som gick ut årskurs 9 mellan 2015 och 201650 helt förklaras av att gruppen elever med okänd bakgrund, dvs. elever som varit i och som inte har något personnummer, har ökat kraftigt.51 som behörigheten till gymnasieskolans nationella program minskar bland elever som går ut ökar också antalet ungdomar som invandrar till när de redan uppnått gymnasieåldern. Dessa ungdomar har alltså inte gått i svensk grundskola och ingår inte i statistiken över obehöriga som refereras ovan. Ungdomarna som invandrar när de redan är i gymnasieåldern är i de allra flesta fall dock inte heller behöriga till gymnasieskolans nationella program. Eftersom de saknar kunskaper i det svenska språket börjar de flesta nyanlända ungdomar på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Sammantaget innebär utvecklingen med en större andel ungdomar som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan efter att ha gått ut tillsammans med en kraftig ökning av nyanlända ungdomar som 46Gymnasieutredningen: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. uppgick andelen som påbörjade studier i gymnasieskolan direkt efter till . Av dem som inte börjar i gymnasieskolan direkt efter påbörjar dock studier i gymnasieskolan ett eller . Av de ungdomar som gick ut 2013 hade inte påbörjat en gymnasieutbildning vilket motsvarar 700 personer. 47Riksdagen behandlade ett förslag om att ta bort introduktionsprogrammet preparandutbildning. ska introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val byta namn till programinriktat val. Lagändringen träder i kraft . 2017/18:183, bet. 2017/18:UbU23. 48Skillnaden mellan flickor och pojkar är stor vad gäller andelen obehöriga. av flickorna som gick ut 2017 var inte behöriga till något av gymnasieskolans nationella program. Motsvarande andel bland pojkarna var . Det innebär att andelen obehöriga pojkar var större än andelen obehöriga flickor och att mer än var femte pojke inte var behörig till ett nationellt program. 49Asylsökande barn har rätt att gå i skolan och ingår i begreppet nyanlända elever enligt 3 kap. 12 a § och 29 kap. 2 § andra stycket 1, skollagen (2010:800). 50Minskningen i behörighet ökade från obehöriga 2016. 51Pressmeddelande från samt : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH redan uppnått gymnasieåldern och som inte heller är behöriga, att andelen ele- ver på gymnasieskolans introduktionsprogram har ökat kraftigt. som gick 1 gick på ett nationellt program (på de högskoleförberedande programmen och på yrkesprogrammen) och på något av introduktionsprogram- Detta innebär att fler elever påbörjade sin tid i gymnasieskolan på ett introduktionsprogram än på ett yrkesprogram. Det enskilt största av alla pro- gram 1 var språkintroduktion där 19 400 Få avhopp men många lyckas inte få gymnasieexamen Som framgår ovan börjar nästan alla ungdomar som gått ut i gymnasieskolan och många ungdomar som invandrar till i gymnasieåldern påbörjar också studier i gymnasieskolan. Avhoppen är också förhållandevis få – endast lämnar helt gymnasieskolan eller mindre dvs. ”hoppar av”.53 Trots att avhoppen är förhållandevis få lyckades emellertid av dem som började gymnasieskolan 2014 få en examen , vilket är den tid elever förväntas klara utbildningen på.54 Elever som börjar gymnasieskolan på ett introduktionsprogram, byter utbildning eller gör studieuppehåll kan behöva ett fjärde eller femte studieår för att få en gymnasieexamen. Följer man en elevkull och tittar på hur många som tagit examen är det som slutfört gymnasieskolan med examen.55 Av eleverna som började på ett introduktionsprogram hade hälften gått över till ett nationellt program. av eleverna som började sin gymnasietid på ett introduktionsprogram hade tagit examen efter fem år.56 Olika skäl till byte av studieväg Färre elever byter mellan nationella program Som framgår ovan är felval till gymnasieskolan ett problem och ett programbyte kan förlänga utbildningen och medföra ökade kostnader för elevens hemkommun.57 Andelen elever som byter från ett nationellt program till ett annat 53 För en diskussion om definitionen av begreppet studieavbrott och frågan om genomströmning, se : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. SOU 2016:77, s. 177–184. 54 Andelen elever som får examen har ökat något . Om man endast ser till elever som börjar sin tid i gymnasieskolan direkt på ett nationellt program uppgick andelen som nådde en gymnasieexamen till /2017. Detta är en förbättring med i jämförelse med de elever som började gymnasieskolan 2011. 55 : Betyg och studieresultat 2017. 56 Introduktionsprogrammen kan också ha som syfte att och ska leda till etablering på arbetsmarknaden eller så god grund till fortsatt utbildning som möjligt. : Betyg och studieresultat 2017. PM171221 och Betyg och studieresultat 2016. 57 understryker att det är viktigt att omstarter inte ses som misslyckanden för enskilda elever. Ett programbyte kan för många innebära en nystart och en möjlighet 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH under sin studietid har dock minskat . För eleverna som tog examen 2014 var det som hade gjort ett byte mellan nationella program mellan år 1 och år 3. Motsvarande andel för eleverna som tog examen var , en minskning med nästan 2 procentenheter.58 Byte av studieväg är ofta målet för utbildningen på introduktionsprogrammen Till skillnad från de elever som byter från ett nationellt program till ett annat är ett byte av studieväg för elever på introduktionsprogrammen emellertid ofta inte ett resultat av felval utan tvärtom en konsekvens av studieframgång. Syftet med studierna på introduktionsprogrammen är nämligen oftast59 att eleverna ska byta till ett annat introduktionsprogram eller uppnå behörighet och byta till ett nationellt program. Detta gäller inte minst för nyanlända elever som börjar sin gymnasietid på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Målet med denna utbildning är att eleverna ska byta program när de inte längre behöver en utbildning där tonvikten ligger på att förvärva kunskaper i det svenska språket. För elever på introduktionsprogrammen är därmed ett byte av studieväg i de flesta fall något eftersträvansvärt. Detta är viktigt att ha i åtanke i diskussionen om omval, programbyte och förlängd studietid. Fler val och förändrade behov ställer högre krav på skolan Som ett resultat av att fler elever börjar sin gymnasietid på ett introduktionsprogram och många elever är nyanlända har behoven av studie- och yrkesvägledning förändrats och ökat. Detta tillsammans med förändringarna i utbildningssystemet och utvecklingen på arbetsmarknaden innebär ökade krav och förväntningar på skolans studie- och yrkesvägledning. För studie- och yrkesvägledarnas del innebär fler och mer komplexa val att de behöver större kunskap om arbetsmarknaden, olika studievägar och de behörighetsregler som gäller. Behovet för studie- och yrkesvägledarna att fortlöpande hålla sig informerade om gällande regler och arbetsmarknadens utveckling har därmed ökat liksom behovet av kompetens att vägleda elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program och att möta elever från andra kulturer. Även kraven på lärarna att förstå elevernas behov och att hålla sig informerade om bl.a. utvecklingen på arbetsmarknaden i förhållande till att studera vid en utbildning som man är motiverad att fullfölja. : Börja om på nytt program i gymnasieskolan. Statistik och elevröster. 58Andelen elever som får examen har ökat något . Om man endast ser till elever som börjar sin tid i gymnasieskolan direkt på ett nationellt program uppgick andelen som nådde en gymnasieexamen till /2017. Detta är en förbättring med i jämförelse med de elever som började gymnasieskolan 2011. Den minskade andelen elever som byter mellan nationella program är en del av förklaringen till att fler elever tar examen då färre får en förlängd studietid. : Betyg och studieresultat 2017. 59Benämningen introduktionsprogram signalerar att utbildningen inom dessa program syftar till förberedelser, eller introduktion, till annan gymnasial utbildning eller till arbetsmarknaden. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH det egna ämnesområdet har ökat för att de ska kunna föra in relevanta vägled- ningsinslag i undervisningen. Vad gäller kraven på huvudmän som ansvarar för att ge förutsättningar för vägledningen och på rektorer som ansvarar för att leda verksamheten på den enskilda skolan handlar de ökade kraven bl.a. om att höja medvetenheten om behoven och att vägledningen behöver få de resur- ser som krävs för att skolan ska kunna tillhandahålla en ändamålsenlig studie- och yrkesvägledning som svarar mot elevernas delvis ökade och förändrade Studie- och yrkesvägledningens betydelse för kompetensförsörjning och regional utveckling Vägledningen viktig för kompetensförsörjningen och förbättrad matchning på arbetsmarknaden Utbildningen i gymnasieskolan ska enligt skollagen utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn.60 Hur studie- och yrkesvägledningen fungerar kan få konsekvenser för såväl matchningen på arbetsmarknaden som den regionala utvecklingen. Att skolan som en del av studie- och yrkesvägledningen och arbetslivskunskapen redovisar utsikterna till anställning och företagande i olika branscher och yrken för eleverna är i förlängningen viktigt för arbetsgivares möjligheter att rekrytera personal med rätt kompetens och för utvecklingen i olika delar av landet. I en studie från Kommuner och Landsting (SKL) lyfter flera kommuner fram studie- och yrkesvägledningens betydelse för den regionala utvecklingen. Kommunerna pekar bl.a. på behovet av utbildade invånare som kan ta initiativ och bidra till utvecklingen på orten. SKL pekar också på vägledningens möjligheter att bidra till att öka effektiviteten på arbetsmarknaden genom att den kan leda till en förbättrad matchning mellan elevernas utbildningsval och arbetsmarknaden. Arbetslivskontakter kan ge eleverna en bredare insikt om alla de yrken som finns och elevernas kunskaper och förståelse för hur arbetsmarknaden fungerar och vilka förväntningar som arbetsgivare har på sin personal kan också stärkas.61 I flera sammanhang har dock brister i matchningen på arbetsmarknaden både på nationell och på regional nivå kunnat konstateras. pekade i sitt slutbetänkande på att många ungdomar saknar arbete som flera branscher uttrycker oro för den framtida kompetensförsörjningen. Utmaningarna när det gäller kompetensförsörjning återfinns inom flera stora yrkesområden. Detta kan enligt utredningen bl.a. vara 60 15 kap. 10 och 11 §§ skollagen. Enligt arbetskraftsundersökning har runt hälften av den svenska arbetskraften högst gymnasial utbildning. : Välja yrke. 61 SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH ett tecken på matchningsproblem mellan utbildningsutbud och arbetsmark- nadens efterfrågan eller mellan ungdomars val av utbildning och arbetsmark- nadens efterfrågan.62 har rapporterat om diskrepan- sen mellan arbetskraftens utbildning och arbetsgivarnas behov av kompetens på den svenska arbetsmarknaden63 och organisationen näringsliv har återkommande uppmärksammat svårigheten för företagen att rekrytera med- arbetare med relevant kompetens.64 Såväl Svenskt näringsliv som pe- kar på studie- och yrkesvägledningens roll för att komma till rätta med dessa problem (se vidare kap. 4). Vägledningen viktigare i ett alltmer komplext arbetsliv Den tekniska utvecklingen har medfört och kommer även sannolikt att medföra ytterligare stora omvälvningar av arbetslivet. Givet den snabba utvecklingen kan det vara svårt att kunna bedöma vilken kompetens som arbetsmarknaden kommer att efterfråga inte bara på lång utan även medellång sikt. har bl.a. utvecklingen inom området artificiell intelligens (AI) och dess möjlighet men även risker och konsekvenser för arbetslivet diskuterats. Vissa yrken kommer sannolikt att försvinna medan andra kommer att uppstå. Enligt en studie från beräknas drygt hälften av dagens anställda i kunna ersättas av digital teknik under de kommande två decennierna. Det innebär att 2,5 miljoner jobb i kan komma att påverkas. En framtidsprognos som presenteras i rapporten är att en ny teknikvåg kan leda till betydande press på löner och sysselsättning i yrken som är i farozonen, men att en sådan utveckling kan motverkas eller mildras med kontinuerliga strukturreformer som leder till bättre och mer flexibla utbildningar, som stöder de nya växande företagen, främjar rörligheten på arbetsmarknaden och underlättar för arbetsgivare som anställer.65 Utvecklingen ställer krav på människor att i ännu högre grad än under sitt yrkesliv återkommande fortbilda sig för att möta de nya kraven. För att återkommande kunna göra väl underbyggda val krävs att människor äger valkompetens, dvs. en förmåga att på ett strukturerat sätt kunna samla, analysera och sätta samman utbildnings- och yrkesinformation, ha färdigheter att fatta och genomföra beslut samt hantera övergångar och växlingar i livet. Skolans studie- och yrkesvägledning spelar här en viktig roll för att rusta barn och ungdomar för ett alltmer föränderligt och komplext arbetsliv. 62Enligt arbetskraftsundersökning har runt hälften av den svenska arbetskraften högst gymnasial utbildning. : Välja yrke. 63OECD: Investing in Youth. 2016 och : Getting Skills . 64Svenskt näringsliv: Bra att granskar svenska matchningsproblem . forskning: Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för . 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH 2.3 Är studie- och yrkesvägledning verkligen effektivt? Som framgår ovan lyfts studie- och yrkesvägledningen ofta fram som ett viktigt verktyg för att höja skolresultaten, minska studieavbrotten från gymnasieskolan, öka genomströmningen i utbildningssystemet, förbättra matchningen på arbetsmarknaden samt minska arbetslösheten. Den svenska forskningen om tydliga kausala effekter av studie- och yrkesvägledning är emellertid begränsad. Däremot finns det belägg för vägledningens positiva effekter i internationella forskningsstudier. Få svenska effektstudier av studie- och yrkesvägledning är ett relativt litet forskningsfält i och inriktningen på den forskning som finns berör ofta andra perspektiv än det kausala sambandet mellan vägledningen och dess eventuella effekter på t.ex. arbetsmarknad eller frekvensen av omval och studieavbrott. Visserligen finns ett antal undersökningar från t.ex. myndigheter och organisationer som pekar på att vägledningen är betydelsefull i olika avseenden (se vidare kap. 4–6), men systematiska effektutvärderingar är ovanliga. Det innebär att kunskap som är belagd i forskning om vilka effekter studie- och yrkesvägledningen har till stor del saknas i den svenska kontexten.66 Internationell forskning visar på positiva effekter av vägledning Även om systematiska effektstudier om förhållandena i till stor del saknas finns belägg i den internationella forskningslitteraturen för studie- och yrkesvägledningens positiva effekter.67 Resultatet av forskning som visar på studie- och yrkesvägledningens positiva effekter redovisas bl.a. i den forskningsöversikt som gjorts av för livslång vägledning (ELGPN) om vägledning inom EU och ett antal OECD-länder.68 I forskningsöversikten konstateras att studie- och yrkesvägledning har positiva effekter inte enbart för individen utan även för samhället i stort och för den ekonomiska utvecklingen. Detta gäller inte minst inför och under yrkesutbildning, där vägledning kan bidra till att stärka både utbildningens och elevernas koppling till arbetsmarknaden. I den aktuella forskningen betonas att vägledningen på ett naturligt sätt bör finns med i läroplaner och andra styrdokument samt att skolledningen behöver stödja och vara delaktig i vägledningen så att den blir en självklar del av skolans värdegrund.69 66 Bimrose & : Forskning om studie- och yrkesvägledning. 2015 och Lärarnas riksför- bund: Effekter av vägledning. 2012 och SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 2013 samt uppgift från och professor . 67 Bimrose, J.:Effective guidance one year on: Evidende from longitudinal case studies in . 68 ELGPN 2013–14. The Evidence Base on Lifelong Guidance. 69 ELGPN 2013–14. The Evidence Base on Lifelong Guidance. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH De socialpolitiska och samhällsekonomiska vinster som kan göras genom en god och systematisk vägledning redovisas även i en forskningsstudie som fokuserar på förhållandena i , i första hand i England.70 I en me- taanalys om effekten av program för att förhindra studieavbrott pekar förfat- tarna på att flera typer av insatser behövs för att minska studieavbrotten, där- ibland ”mentoring and counseling”, dvs. vägledning i vid bemärkelse. lysen pekar även på att insatserna behöver få ta tid för att få avsedd effekt.71 I en annan internationell forskningsöversikt genomförd av Dansk Clearing- house for Uddannelsesforskning redovisas vilka typer av vägledningsinsatser som har dokumenterat bäst effekter i samband med övergångar mellan olika Individuella vägledningssamtal lyfts fram som särskilt ef- fektiva då dessa, till skillnad från vägledning i grupp, kan anpassas efter den enskilda individens behov. Även praktisk arbetslivsorientering och studiebe- sök stärker elevernas förmåga att göra väl underbyggda val, förutsatt att sådana insatser planeras och följs upp på ett grundligt sätt. faktor som lyfts fram i översikten är dock att det finns en helhetssyn i de olika vägledningsinsatser som genomförs. Den enskilda vägledarens utbildning och kunskapsnivå är också en viktig faktor för en effektiv studie- och yrkesväg- ledning, enligt forskningsöversikten.72 Av forskningsöversikten från Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforsk- ning framgår vidare att studie- och yrkesvägledningen har som störst betydelse för elever som kommer från en studieovan miljö.73 Denna bild bekräftas av ett svenskt forskningsprojekt om elevernas upplevelser av studie- och yrkesväg- ledning och av den ökade valfriheten i skolan. pekar på att den ökade valfriheten i skolsystemet gynnar elever som har ett eget nätverk där de kan diskutera sina framtida studie- och yrkesval. ofta elever som har goda skolresultat och möjligheter att utnyttja valfriheten. Elever som kommer från familjer som saknar studietradition har inte alltid ett sådant eget nätverk och riskerar därför att göra mer slumpmässiga studie- och yrkesval, enligt undersökningen.74 2.4Studie- och yrkesvägledningen i – en kort historik Frågan om hur skolan bäst ska möta elevernas behov av vägledning och stödja dem i deras val av studier och yrken är inte ny. 70Hooley, T och , V: The Economic Benefits of Career Guidance. 71Sandra Jo , , , Chiungjung , : Dropout prevention and intervention programs: effects on school completion and dropout among school-aged children and youth. 72Christensen & Søgaard : Evidence on Guidance and Counseling. 73Christensen & Søgaard : Evidence on Guidance and Counseling. 74Forskningsprojektet , vägarna, valen. Karriärval och vägledning i socialt, mångkulturellt och könsperspektiv, vid . Projektets sammanfattande resultat redovisas i artikeln Sammanfattande artikel från projektet , vägarna, valen. Karriärval och vägledning i socialt, mångkulturellt och könsperspektiv, rapportserie 12:2008. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH väcktes tankarna på vägledning i offentlig regi i . sammade ungdomars övergång från skolan till arbetslivet. gen menade att den kommunala arbetsförmedlingen borde kunna bidra till ”av- hjälpandet av de allt större svårigheter som möta det uppväxande släktet vid valet av levnadsbana”.75 Ett drygt decennium senare slogs det i fortsättnings- skolestadgan fast att det ”åt lärjungarna [borde] givas behövlig ledning för val av yrke, varjämte lämpliga åtgärder böra vidtagas, för att skolan i samförstånd med den offentliga arbetsförmedlingens organ må kunna medverka till lär- jungarnas anställande inom arbetsområden, för vilka de kunna antagas äga de bästa förutsättningar”.76 Genom förslagen års skolutredning lades grunden till den pro- fessionella vägledningen i skolan.77 utvecklades en mer kontinuerlig studie- och yrkesorientering (syo) i skolan och särskilda yrkesvalslärare fick ansvar för yrkesorienteringen. Ämnet fick också egen tid avsatt i timplanen. När den första läroplanen för , Lgr 62, infördes fick vägledningen en ännu mer framskjuten plats och mål för verksamheten Målen berörde bl.a. områdena studieorientering, teoretisk yr- kesorientering, enskild vägledning och anlagsorientering. var ansvariga för att målen i läroplanen skulle uppnås.78 börjar diskussionen om matchningen mellan ar- betsmarknadens behov och individens fria val att bli alltmer framträdande. geringen lade 1971 fram en proposition om studie- och yrkesorientering där både individens och samhällets perspektiv lyftes fram och problematisera- des.79 Genom beslut med anledning av propositionen inrättades sär- skilda syo-funktionärer i skolan som senare kom att kallas syokonsulenter. Studie- och yrkesorientering i skolan formulerades som en viktig uppgift för alla i skolan och skolledningens ansvar förtydligades. Ämnet syo fick ingen egen kurs- eller ämnesplan men skulle integreras i alla skolans ämnen. formulerades i de övergripande läroplanstexterna och i viss utsträckning som integrerade områden i kursplanerna för en del ämnen. samordna och leda verksamheten och yrkesvalslärarsystemet avvecklades betonades vikten av samarbete mellan skola