rfr · H50WRFR16 · 2018-01-01 00:00:00 — genomfördes en omorganisation som innebar att det övergripande ansvaret för arbeten och övriga drift- och underhållsfrågor som rör kom att ligga enbart på en projektledare, medan andra delar kom att ingå i underhållsavtal. 209 Vid stormen hade denna omorganisation genomförts. har som kommun ett samverkansansvar vid akuta kriser. Staden har en beredskapsorganisation i ständig jour för exempelvis ledningsbrott, stormskador, brand etc. är också ansvarig för kanalerna medan det kommunala bolaget är ansvarig för dagvattenhanteringen. När det gäller stationerna råder ett mer komplicerat ansvarsförhållande: Jernhusen ansvarar för stationsbyggnaden . Gränsen för detta ansvar går vid rulltrappan till Glashallen.210 ansvarar för stationen Nedre, medan äger rulltrappor, hissar och den byggnad som står på marken i station Triangeln samt stationsbyggnaden vid Hyllie.211 Alltsedan 2014 har ansvarat för krisberedskapen för . magasinerar de inköpta stormskydden, har tillgång till lastbilar för att frakta skydden och har jourpersonal som kan kalla in personal för att sätta upp skydden i händelse av annalkande storm. Staden ser vidare till att 207Länsstyrelsen , Samhällsbyggnadsavdelning, Samhällsskydd och beredskap, minnesanteckningar sårbarhet, . 208Länsstyrelsen , Barriärer ger bättre skydd för , pressmeddelande 2014- 209Enhet fastighet, , ansvarar för stationsutrustning, medan underhåll av järnväg ingår i underhållsavtal för Sydöstra och underhåll av övrig utrustning hanteras genom separata Citytunnelspecifika avtal (, drift och underhåll, e- brev ). 210Ett separat avtal slöts vid omförhandlingen . Glashallen i markplan blev Statens järnvägars/Jernhusens ansvar, medan delen under markytan blev ansvar. 211Malmö stad, stadskontoret, intervju . personal övar på att sätta upp skydden en till två gånger om året.212 Trafikver- ket finansierar dessa övningar (och finansierade köpet av stormskydden). tukontoret framhåller att för att klara dessa stormskydd behöver en bemanning på 15–20 personer och att det tar att sätta upp stormskydden på de olika platserna.213 Stormskydd monterade vid plats (foto: , ). Flera förvaltningar pekar på svårigheter i detta arrangemang. Det framhålls att det är en sak att anordna utbildning och träna att sätta upp sådana skydd under normala väderförhållanden, men en helt annan sak att sätta upp dem i hård vind.214 Staden kan inte ha personal ute i vilka situationer som helst. bör hitta andra lösningar än skydd som måste sättas upp under svåra väderförhållanden, exempelvis genom att bygga om så att risken för översvämning av inte finns kvar.215 Sedan stormen har satt upp stormskydden en gång, den togs skydden fram, men de behövde inte monteras eftersom vinden avtog i styrka. När det gäller kostnaderna för beredskapen är stads bedömning att man snart är uppe i totalt efter stormen Enligt en överenskommelse mellan och ska ta över jourberedskapen, uppgiften att magasinera skydden och att ha tillgänglig personal som sätter upp skydden.217 212Malmö stad, , intervju . 213Malmö stad, , intervju . 214Malmö stad, trygghets- och säkerhetsenheten, intervju . 215Malmö stad, trygghets- och säkerhetsenheten, intervju . 216Malmö stad, , e-brev . 217Malmö stad, , intervju . påbörjade och slutför en upphandling av nya stormskydd. Ett krav som ställs är att skydden ska kunna installeras av en till två personer. Ett annat krav är att de ska vara lätta att sätta upp i storm och ytterligare ett krav är att de ska kunna lagras i anslutning till respektive plats.218 De nuvarande stormskydden påverkar tågtrafiken vid Nedre om de sätts upp. Skydden blockerar nämligen utrymningsvägarna vid stationen och tågen kan därför, enligt säkerhetsföreskrifterna, inte stanna utan måste köra vidare till nästa station (station Triangeln).219 Genom att köpa in stormskydd som är lättare att sätta upp kan hålla igång tågtrafiken så länge som möjligt.220 betonar att har möjligheter som staden saknar, däribland vindbevakning och en ledningscentral med ständig bemanning som står i kontakt med som ger varningar om skyfall, storm m.m. 221 använder informationen för att bestämma åtgärder i tågtrafiken (reducerad trafik, reducerad hastighet osv).222 menar att förvaltningens ambitioner och det strävar efter stämmer överens ganska väl, men att det också gäller att öva för att kunna samordna sig. kommer att se över sina rutiner för hantering av stormar som kan påverka . Det gäller de operativa rutiner som trafikledningen följer inför och under en storm.223 Vad gäller övrig säkerhet i tunneln har ett underhållsschema för utrustning som är kopplad till någon form av säkerhetshantering och brand. testkör viss utrustning och viss utrustning månadsvis.224 De inköpta barriärerna var, som framgått ovan, avsedda att vara en tillfällig lösning. På frågan om någon annan lösning än temporära stormskydd har varit uppe till diskussion anger att frågan har diskuterats . Man har dock inte sett den som överhängande akut eftersom det finns ett fungerande system som, trots sina brister, är tillräckligt för att hålla vatten från anläggningen. menar att man vill bygga bort risken där det är möjligt, exempelvis vid väg genom att bygga bort luckan i marken och bygga ett hus över. En sådan riskreducerande åtgärd kommer dock i konflikt med hänsyn till parken och estetiska värden, betonar . Andra lösningar, i väntan på att det kan bli möjligt att bygga ett hus, kan vara uppblåsbara tuber som läggs runt markluckan – en metod som används på många håll i , 218Trafikverket, drift och underhåll, e-brev . 219Trafikverket, drift och underhåll, intervju . 220Trafikverket, drift och underhåll, intervju . Det kan vara svårt att förutsäga om det blir en storm som utgör en risk. Det räcker att vinden svänger någon grad så kan hotet mot Malmös kanaler försvinna. 221Malmö stad, , intervju . 222Trafikverket, drift och underhåll, intervju . 223Trafikverket, drift och underhåll, intervju . 224Trafikverket, drift och underhåll, intervju . 225Trafikverket, drift och underhåll, e-brev . framför allt för hus i närheten av älvar – eller stapelbara konsoler i plast. För stationsnedgångarna skulle stapelbara konsoler kunna användas (sådana används exempelvis i och ). En viktig fråga i detta är dock den långsiktiga planeringen för stigande havsvatten, problemet bör egentligen lösas innan havsvattnet når kanalerna i Malmö.226 På uppdrag av genomförde en idéstudie om hur skulle kunna skydda sig mot framtida extrema högvatten. har föreslagit ett antal åtgärdsstrategier: Allmänt gäller att man går igenom va-sy- stemet för hela översvämningsriskområdet så att det inte finns bräddavlopp eller dagvattenavlopp där havsvatten kan tränga in och orsaka översvämning. För stadsmiljöer i centrala lägen där närheten till vatten är av stor betydelse föreslås bl.a. att upphöjd strandpromenad anläggs med trappor ned till normalvattenytan.227 I området mot och bangården föreslås att skydd anläggs mellan kanalen och bangården över befintlig marknivå. I området runt kanalerna i Gamla staden bedöms skyddet behöva vara 0,5 upp till en meter över befintlig marknivå. föreslår att det bör utredas om kanalerna kan skyddas genom exempelvis uppblåsbara portar; en sådan lösning är kostnadseffektiv och förhindrar inte avrinning vid ett skyfall. I måste ventilationsschakt till skyddas, förslagsvis i form av en skyddsvall.228 Efter skyfallet vidtog ett antal åtgärder. Det anges att översvämning uppstod därför att tekniken var placerad långt nere i brunnarna. Dagvatten- och infiltrationsbrunnarna byggdes därför om. All elektrisk utrustning flyttades så högt upp som möjligt i brunnarna och viss känslig elektronik byggdes om och placerades i utrymmen ovan jord. Enligt ska alla brunnar numera klara av en översvämning. Det finns dock en begränsning i och med att brunnarna ligger i markhöjd.229 påbörjade ett arbete med att ta fram en skyfallsplan. I den rapport som togs fram framhålls att antalet dagar med kraftig nederbörd kan komma att öka med 8–i och att årets kraftigaste regn kan komma att bli 20–större.230 Skyfallsplanen antogs 2017. Målet i denna plan är att ska få en ökad motståndskraft mot konsekvenserna av skyfall. Etappmål är att stadens förvaltningar ska ta skyfallshänsyn i relevanta plan-, besluts- och förvaltningsprocesser, och att utbildning med inriktning på skyfallshänsyn ska ges till tjänstemän som arbetar med sådana processer. På lite ska åtgärder ha genomförts för att 226Trafikverket, drift och underhåll, e-brev . 227Sweco, Strategi mot extrema högvatten, 2016, s. 24 f. 229Trafikverket, drift och underhåll, intervju . 230Malmö stad, Skyfallsplan, s. 6. ”minimera risken för liv, allvarliga personella skador eller allvarliga störningar av samhällsviktig verksamhet” vid skyfall.231 ska hela kunna hantera ett 100-års regn med minimala materiella och personella skador samt med ett minimum av störningar som följd. Lösningen ligger huvudsakligen i förändringar ovan mark, planerade översvämningsytor och alternativa vägar för vattnet att rinna på.232 påtalar i sin studie för att Skyfallsplanen och en strategi mot extrema högvatten i många fall står emot varandra; Skyfallsplanen handlar om att avleda regnvattnet fortast möjligt till havet, medan en strategi mot högvatten handlar om att stänga ute vatten och skapa barriärer mot vatten.233 3.2.4 Hur kunde det ske? De flesta av de intervjuade säger att man blev överraskad av stormen och att en storm kunde få dessa effekter. Stormen var en ögonöppnare. Alla var inte medvetna om att de tillfälliga vattenstånden – när det är storm och högt vattenstånd – kan nå upp till tre meter.234 En storm som förutsätter en kombination av flera faktorer, och det inte händer ofta att de inträffar . Man kunde därför inte förutse att det skulle kunna bli en så hög stigning i kanalen.235 anför att det inte var så att det fanns en felande länk vid stormen . Det var inte det att man inte hade förberett sig, utan att man inte kunde förutse att det skulle kunna bli en så hög stigning i kanalen. ”Det är nog till och med så att väg inte fanns med som ett troligt ställe för översvämning.”236 En tjänsteman som ingick i grupp för tunnelsäkerhet från framhåller att stormen var en situation som man inte hade dimensionerat för och räknat med. ”Havet ställde sig på ända. Det var en skillnad på en meter i vattennivå mellan och norra delen av hamnen. Vattnet lutade på en väldigt kort sträcka. var det pålandsvind.” Man diskuterade och tog hänsyn till vattenhöjning, men det som hände vid stormen innebar nivåer som låg långt över vad man hade räknat med.237 Någon anför att man hade en längre tidshorisont framför sig; man trodde att sådana händelser låg 50–, och att klimatförändringar går mycket fortare än vad man förutsett. Några framhåller emellertid att man borde ha förutsett risken med en översvämning. Om man bygger en station som ligger från kajkanten 233Sweco, Strategi mot extrema högvatten, 2016, s. 30. 234Länsstyrelsen , enheten för samhällsplanering, . 235Malmö stad, , intervju . 236Trafikverket, drift och underhåll, intervju . 237Malmö stad, trygghets- och säkerhetsenheten, intervju . 238Malmö stad, , intervju . borde man ha tänkt på stormar och tillfälliga havsnivåhöjning eftersom sådana har hänt förut.239 säger att man ska ta höjd i byggandet för höga vat- tennivåer över normalt tillstånd (+/- 0). Men när det blåser kan det lätt komma upp till +150 centimeter, vilket inne- bär att man har säkerhetsmarginal . Det är ganska säkert så länge man befinner sig på den nivån, men man vet inte vad framtiden bär med ”Vi kan inte till vara säkra; men vi måste ta hänsyn till att vissa saker kan hända.”240 En forskare framhåller att stormen i sig inte var speciellt kraftig och definitivt inte ovanlig. Stormen i kombination med det höga vattenståndet var problemet, inte klimatförändringar. Stormen kom dessutom med en ovanlig vindriktning, därav de stora problemen. tidigare var det en kraftigare storm, stormen , men då var det inga problem vid Citytun- Enligt VA Syd hade översvämningsrisken inget att göra med ledningsnätets förmåga att ta hand om dagvatten. Enligt rättspraxis ska va-systemet kunna hantera ett tioårsregn. Om vattennivån stiger så mycket att det rinner över kaj- kanter är det omöjligt för va-systemet att kunna hantera det. ledningsnätet leds ut till havet och vattnet kan rinna ut eftersom vattennivån är Stormen och dess inverkan på kan separeras i två skilda teman: dels beredskapen i ett läge när det oväntade inträffar, dels om anlägg- ningen hade brister eller inte. Detta utgör två röda trådar i den följande re- En dåvarande chef på anför att när projekterades var rollerfördelningen på sådan att huvudkontoret skrev kravspecifika- tioner till de stora investeringsprojekten gällande tillkommande krav. specifikationen för Citytunnel angav under punkten Vattentryck att risken för generell framtida höjning av vattenståndet skulle utredas och beaktas.243 Miljödomstolen fann att den presenterade miljökonsekvensbeskrivningen – avseende de prövade delarna av projektet – uppfyllde kraven i 6 kap. miljö- balken.244 Projektets inverkan på mark, vatten och andra resurser bedömdes som begränsade och acceptabla ur miljösynpunkt.245 I miljödomstolens dom 239 , , intervju . 240 , , e-brev . 241 , LTH, e-brev . 242 VA Syd, e-brev . 243 , , e-brev samt , Kravspecifikation för citytunnel, 2003, s. 25. 244 , Miljödomstolen, deldom, Mål nr 81-02 s. 211. 245 Ibid. s. 98. Ett överklagande kom in till från i län angående riktvärden för avloppsvatten i samband med byggprocessen. ändrade Miljödomstolens dom på dessa punkter (, , mål nr M 398-05). anges förutsättningar, däribland att ska klara ett 100-årsregn. Ci- tytunneln byggdes med en livslängd . anger att det angavs i miljökonsekvensbeskrivningen till Järnvägsplanerna för att vattenståndet mäts regelbundet för hamn (medelvattenstånd, medelhögvattenstånd samt högsta högvattenstånd). Till uppmätta siffror prognostiserades i miljökonsekvensbeskrivningen för Ci- tytunneln en höjning av vattennivån med på grund av klimatförändringen.246 När det gäller byggfasen beskriver att det var linjeorganisationen i som såg till att anläggningen fick rätt teknik, uppfyllde normer etc., medan ett särskilt projekt hade i uppgift att bedriva miljö- och kvalitetsarbete. Det var detta projekts uppgift att bevaka och redogöra för miljökonsekvenser. Projektet genomförde ett mycket omfattande arbete, däribland med frågan om grundvattensänkning. engagerade sig i frågor om livslängd, teknisk standard och tågtrafik, inklusive resenärsperspektivet på stationerna.247 deltog i miljödiskussioner när dessa hade direkt beröring med anläggningen, t.ex. i frågan om vibrationsalstrat buller som påverkade spårets konstruktion och livslängd och de permanenta grundvattensänkningarna.248 Även frågor som rörde infiltration av vatten i tunneln var uppe till diskussion i linjeorganisationen.249 hade en del av den gamla hamnen använts som uppställningsplats. Det gjordes därefter om till ett torg, till vad som kom att bli plats. Framför stationsentrén – i anslutning till – anlades torget med breda trappor ned mot vattenytan och platsen fick en konstnärlig utsmyckning. 246Trafikverket, , intervju, . Svensk Lots anger följande vattenstånd: Högsta högvattenstånd: +1,, medelhögvattenstånd +1,21 och medelvattenstånd +0,(, Miljökonsekvensbeskrivning, , rev. B, s. 60). 247Trafikverket, , intervju . 248Trafikverket, , e-brev . 249Trafikverket, , intervju . plats, i bakgrunden ankomsthallen /Nedre Central (foto: , ). anger att syftet var att närma sig vattnet; att göra vattnet till en tillgång i stadsmiljön.250 Den nuvarande höjden på torgytan vid Citytunnelingången vid plats är ca +3,över havet.251 Samordnaren i uppger att han inte deltog i någon diskussion om eventuella risker med att skapa en plats från rulltrappan ned till Nedre Central.252 stads deltagare i gruppen som arbetade med tunnelsäkerhet menar att en byggherre skulle nog ta större hänsyn till tillfälligt höga havsnivåer . Angreppsschaktet i – där läget blev mest kritiskt – hade diskuterats ur ett räddningstjänstperspektiv i gruppen, men inte utifrån risken för vatteninträngning från kanalen. Det betonas att det är många olika faktorer som ska beaktas. Även vid station Triangeln finns en kraftig lågpunkt. Stationen är inte i riskzonen för översvämning från havet, men väl från nederbörd vid häftigt regn eller skyfall. Station Triangeln klarar inte ett 100-årsregn.253 En skyfallsstrateg vid menar dock att risken är liten för översvämning vid skyfall vid Triangeln.254 Både trygghets- och säkerhetsenheten och pekar på att den estetiska aspekten ofta vinner över säkerhetstänkande. Ventilationsfläktar från låg från början på markplan av estetiska skäl. Samma problem finns för placeringen av angreppsschaktet i . 250Malmö stad, stadskontoret, intervju . 251Trafikverket, , intervju . 252Trafikverket, , e-brev . 253Malmö stad, trygghets- och säkerhetsenheten, intervju . 254Malmö stad, trygghets- och säkerhetsenheten, e-brev . Det har inte funnits tid att efterforska grunden till dessa olikartade bedömningar. att det är typiskt för sådana här infrastrukturanläggningar att det i projekteringen finns lite lagstöd för frågor som gäller säkerhet jämfört med lagstöd för frågor som gäller miljön, buller och vibrationer. Vi har en ganska strikt PBL när det gäller utformningen av allmänna platser men när det gäller säkerhetsfrågor och räddningstjänstfrågor finns det inte någon tydlig lagstiftning. Räddningstjänstlagen är inte anpassad för sådana här komplicerade anläggningar.255 En annan faktor att ta med i beräkningen är att inriktningen samhällssäkerhet hade en nedåtgående utveckling . Hade byggts hade man haft ett civilförsvarsperspektiv på tunneln och haft en högre skyddsnivå än vad man har (t.ex. för användning som skyddsrum).256 Tät trågkonstruktion mot grundvatten Grundvattnet i går genom kalkberg som är vattenförande. De södra delarna av tunneln har permanent grundvattensänkning, dvs. vatten pumpas bort från järnvägens närhet för att sedan infiltreras längre bort från järnvägen. Det berättas att det under projekteringen av tunneln fördes diskussioner om att göra trågkonstruktionen så tung att den kunde placeras utan upplyft, bl.a. diskuterades att använda malm i betongen. Experter på dåvarande huvudkontoret förordade en tunnel som hålls på plats av sin egen tyngd. 257 ville ha en tunnel som låg kvar i sig själv, men fick inte igenom det. Lösningen blev i stället en tunnel som är förankrad i fastborrade stag (dvs. stöttande stållina). Denna lösning är vedertagen teknik, men skulle kunna vara en sämre lösning om vattennivåerna skulle börja stiga dramatiskt.258 redovisade tidigt i planläggningsprocessen ett förslag med en tät trågkonstruktion som även klarar en situation när grundvattennivån till följd av bl.a. stor nederbörd blir exceptionellt hög.259 lade emellertid i stället i ansökan till miljödomstolen fram förslaget med permanent grundvattensänkning och återinfiltration. ställde sig mycket tveksam till detta och miljödomstolen uppdrog därför åt att komplettera ansökan.260 framhöll i sitt svar att trågkonstruktion – både dimensionerad för maximalt grundvattentryck med återkomsttid och för medelgrundvattentryck – kunde förutsättas ha mycket hög driftsäkerhet och kräva minimalt underhåll. De innebar minst risk för drifts- eller funktionsstörningar. Påverkan på grundvattensituationen skulle också bli mindre. Ur ett kostnads- och energikonsumtionsperspektiv var emellertid den permanenta grundvattensänkningen med efterföljande återinfiltration att föredra. 255Malmö, trygghets- och säkerhetsenheten, intervju . 256Malmö, trygghets- och säkerhetsenheten, intervju . 257Björn , , intervju . 258Trafikverket, , intervju . 259Växjö tingsrätt, miljödomstolen, deldom, mål nr 81-02, s. 176. skulle dessutom innebära försenings- och byggherrekostnader om ca 200 mil- slutsats var att den kostnadsfördyring som uppstår med trågkonstruktion (för maximalt eller medelgrundvattentryck) vore orimlig vid en jämförelse med den nytta och det minskade intrång det skulle innebära i förhållande till alternativet (dvs. ett aktivt grundvattensänkningssystem in- stalleras som innebär att grundvattenytan sänks genom pumpning och att grundvattnet sedan återförs i ett antal återinfiltrationsbrunnar).261 Miljödomstolen godtog det alternativ som förordade med hän- visning till att regeringen syntes ha utgått från en grundvattensänkning skulle komma att ske, att kostnaden för trågkonstruktion dimensionerad för medel- vattentryck skulle bli alltför stor samt att varken eller miljönämn- den vid huvudförhandlingarna hade någon invändning mot en permanent framhåller att en tät konstruktion – en konstruktion som förhindrar grundvatteninträngning – är den bästa lösningen, men proble- met är kostnaden. påpekar att frågan om täta konstruktioner dis- kuteras även i mindre projekt. Valet av tät konstruktion respektive permanent grundvattenpumpning behöver dock bedömas utifrån hur viktig grundvatten- förekomsten är och hur stora mängder vatten som behöver ledas bort. gäller är grundvattenförekomsten inte intressant ur exempelvis dricksvattensynpunkt varför kostnaden för tät konstruktion inte står i proport- ion till grundvattnets skyddsvärde, i alla fall inte inom en överskådlig tidspe- riod (). betonar dock att man på inte vet vad som händer och hänvisar till den treåriga satsningen i statsbudgeten till länsstyrelserna för skydd av dricksvatten och för reglering av vattenplatser.263 framhåller att ökat inflöde av grundvatten inte utgör någon sä- är det emellertid möjligt att villkoren i till- ståndet behöver ses över. Det kan nämligen komma att bli problematiskt med kontrollprogrammet eftersom ett krav i regeringens tillåtlighetsbeslut är att i princip allt vatten ska återinfiltreras.264 Ramper mot översvämning? I minnesanteckningarna från möte efter stormen med ak- törerna anges att hade designat stationen efter de förutsättningar man hade och att man hade varit medveten om och tagit hänsyn till riskerna på plats och Bagers plats.265 För att undvika risken för översväm- ning skulle ha behövt lyfta hela gaturummet.266 261 Ibid. s. 181. 262 Ibid. s. 188. 2017/18:1 utgiftsområde 1 s. 47 f. samt utgiftsområde 20 s. 67 f. Regeringen refere- rar till länsstyrelsernas bedömning att grundvattnet behöver prioriteras bättre inom samhälls- planering och vid tillstånds- och tillsynsärenden. 264 , miljöavdelningen, intervju . 265 , samhällsbyggnadsavdelning, samhällsskydd och beredskap, City- tunnelns sårbarhet, minnesanteckningar samt Länsstyrelse , Möte om Ci- tytunnelns sårbarhet, pressmeddelande . 266 , , intervju . Det anförs också att vid projekteringsstarten hade indikerat att lägga nivån 50 centimeter högre, men att man ansåg att detta inte behövdes enligt de prognoser som fanns. ”Det man missat är att våghöjden kan slå över kajkanten, våra nedgångar till tunneln ligger väldigt nära den. Det fanns tydligen också ett problem vid anslutningen till befintlig bangård om man höjde .”267 medger att det skulle ha varit möjligt att bygga upp lite grann, men inte mycket. Befintliga byggnader runt omkring sätter en gräns för detta. Entréerna ligger helt i anknytning till den gamla stationsbyggnaden. Entréerna anpassades enbart till befintlig gatunivå.268 tillät att stationen fick luta – vilket egentligen är ett undantagsvärde – för att komma ned från bangården till en anläggning under kanalen strax öster om plats.269 Det gjordes för att uppfylla ett krav från som bl.a. hade att göra med kanalsystemets genomströmning.270 När det gäller att skapa ramper anförs att avståndet mellan rulltrapporna ned till stationen och intilliggande trafikleder är mycket begränsat. berättar att det diskuterades en hel del hur bred glashallen skulle kunna tillåtas vara. Man valde att låta rulltrappsloppen vara synliga i sin övre del för att spara på utrymmet.