urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — geringens ståndpunkter formulerades alltför allmänt eller kort. ningsvis ansåg emellertid att regeringens information till i EU-frågor hade förbättrats ju som varit med- lem i EU. Utskottet framhöll betydelsen av att på ett så tidigt sta- dium som möjligt är informerad om frågor som är aktuella i EU-arbetet mot bakgrund av att inträde i Europeiska unionen framstår som den kanske största konstitutionella förändringen i landet sedan den nya regerings- formen började gälla (bet. 2008/09:KU10 s. 126 f.). Regeringens svar på kommissionens samråd riktlinjer angavs att regeringens information bör omfatta kommis- sionens arbete med frågor som senare ska föreläggas rådet. att redan under beredningsfasen i kommissionen får tillfälle att ge sin syn på hur frågor bör lösas, och därmed kan påverka regeringens styrning av dem som på vägnar deltar i förslags- och beredningsprocesser på 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN olika sakområden (bet. 1994/95:KU22 s. 26). riktlinjer innebar sedan att kommissionens samrådsdokument skulle ägnas mer uppmärksamhet och att regeringen borde skicka de remissvar som regeringen avger till kommis- sionen till kammarkansliet för vidare befordran till berört utskott (förs. 2000/01:RS1 s. 125, bet. 2000/01:KU23). Regeringskanslietscirkulär2angerattdetansvarigadepartementetförkän- nedom skickar en kopia till kammarkansli av det svenska skriftliga yttrandet som regeringen avger till kommissionen med anledning av en grön- eller vitbok eller annat samrådsdokument. För urvalet av vilka samråd som regeringen ska engagera sig i gäller enligt uppgift från att tidigt agerande i förhållande till institution- erna är en ledstjärna i EU-arbete, och att få gehör för vik- tigaståndpunkterredaninnankommissionenlagtframformellaförslaggagnar detfortsattaförhandlingsarbetet.Detprövasdärförfrånfalltillfallomsvenska synpunkter ska lämnas in under det skede då ett offentligt samråd pågår. Ett eventuellt svar lämnas i form av en skrivelse, som föregås av sedvanlig bered- ning inom . Enligt 9 kap. 21 § riksdagsordningen ska regeringen redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för . Bestämmelsen infördes på förslag från Riksdagskommitténsommedregleringenvillemarkeraviktenavdenredovis- ningsomredangjordes.Redovisningenkanlämnasiolikaformer.Blandannat ska skriftliga återrapporter lämnas efter samtliga ministerrådsmöten (förs. 2000/01:RS1 s. 139 f., bet. 2000/01:KU23). I en tidigare översyn av EU-frågornas hantering i hade konstitu- tionsutskottet uttalat att återrapporterna bör ställas både till och till kammarkansliet. Återrapporteringen var enligt vik- tig för granskningen av regeringen, och det påpekades att även andra utskott och hade ansvar för att följa upp regeringens agerande eftersom detta kräver en sakkunskap som endast utskotten och har (bet. 1996/97:KU2 s. 31). cirkulär 2 anger att samtliga rådsmöten och informella ministermöten avrapporteras till kammarkansli med kopia till från det att mötet avslutats. Av rapporten bör detframgåvilkeninställningSverigeharredovisatirådetochhurdenfortsatta hanteringen av frågan väntas ske. Underlag inför informella ministermöten , som tillsattes 2009 med uppdrag att utreda arbete med EU-frågor och motionshanteringen, uppmärksammade att diskus- sionsunderlag inför informella ministermöten inte hade någon given plats i ut- skottens beredning, trots att det vid dessa möten ofta görs politiskt intressanta ställningstaganden. Utredningen menade att utskotten i större utsträckning 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN borde nyttja de möjligheter som riksdagsordningen ger att begära information och överlägga med regeringen inför sådana möten (2010/11:URF2 s. 63). Utredningens förslag i denna del fördes vidare efter remissrundan bland partigrupperna, och EU-samordningen vid kammarkansliet fick i uppdrag att se hur det kunde tas om hand (dnr 2119-2011/12). Frågan fördes in i den då pågående översynen av cirkulär 2, där det numera anges att skriftlig information (t.ex. herdabrev) bör skickas till kammar- kansli med kopia till före ministermötena. I enlighet med den ovan beskrivna rutinen för kammarkansliet förs den in- lämnade informationen vidare till berörda utskott och . Svenska inlagor i överträdelseärenden och i mål vid ansåg att regeringens årliga skrivelse om verksamheten i EU borde kompletteras med uppgifter om vilka åtgärder regeringen vidtagit eller avser att vidta för att säkerställa att svensk lag överensstämmer med EG- rätten i de fall kommit till slutsatsen att svensk lag står i strid informera om nya överträdelseärenden. Den fann dock inte anled- ning att föreslå någon sådan bestämmelse utan nöjde sig med att förutsätta att regeringen fortsätter att lämna utförliga redovisningar i den årliga EU- skrivelsen (förs. 2000/01:RS1 s. 140, bet. 2000/01:KU23). konstaterade sedan att domar kan få långtgående konsekvenser för svensk rätt och föreslog därför en ny bestäm- om mål vid som regeringen bedömer som betydelsefulla (2010/11:URF2 s. 66). författningsförslag fördes inte vidare från remiss- rundan bland partigrupperna. Däremot ansågs en ökad informationsgivning önskvärd, och EU-samordningen fick i uppdrag att se hur det kunde tas om hand (dnr 2119-2011/12). Uppdraget löstes genom en informell överenskom- melse med (och Utrikes- departementets rättssekretariat). Enligt överenskommelsen sänder Utrikesde- partementets rättssekretariat följande handlingar till kammarkansliet efter ex- pediering till respektive kommissionen: • skriftliga yttrande i mål om förhandsavgöranden • svaromål vid fördragsbrottstalan mot samt stämningsansökan, överklagande eller interventionsinlaga i andra direkt- • svar på kommissionens motiverade yttranden i överträdelseären- cirkulär 7 om riktlinjer för beredning av överträdelseären- den anger att överträdelseärenden redovisas översiktligt i regeringens skri- velse till med berättelse om verksamheten i EU. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Enligt 9 kap. 21 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten i Europeiska unionen. Den s.k.årsboken om EU är den enda återkommande EU-informationen från regeringen som regel- mässigt ger upphov till ett riksdagsärende. Kammaren hänvisar ärendet till ut- rikesutskottet för beredning och behandling i ett betänkande. Motionsrätt fö- religger, och utrikesutskottet har gett övriga utskott och möjlig- het att yttra sig i beredningen. Inför EU-medlemskap föreslog den s.k. att regeringen en gång skulle lämna en skriftlig redogörelse till om utvecklingen inom EU. Därigenom skulle få möjlighet att kon- trolleraattregeringenharfullgjortsinaallmännainformationsskyldigheternär det gäller EU-samarbetet. Regeringen inkluderade detta med en smärre juste- ring i sitt förslag till . biföll förslaget i sak ge- nom att föreslå en ny bestämmelse i riksdagsordningen. Skrivelsen tillsam- mans med skyldigheten för regeringen att lämna fortlöpande information in- nebar enligt ett värdefullt medel för möjlig- het att medverka i EU-samarbetet (SOU 1994:10, prop. 1994/95:19, bet. 1994/95:KU22). I behandlingen av skrivelsen anförde utrikesutskottet att skrivel- sen är ett värdefullt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Enligt utrikesutskottetfyllerskrivelsen,tillsammans medskriftligaåterrapporterfrån rådsmöten och statsministerns information i kammare efter Euro- peiska rådets möten, en viktig funktion i kontrollmakt men har också ett stort värde för den offentliga debatten och möjligheterna att i efter- hand följa hur olika frågor har behandlats inom EU. Utskottet uppmanade re- geringen att se över skrivelsens utformning och omfattning för att säkerställa en ändamålsenlig redovisning. För egen del kunde utskottet få anledning att se över sin beredning av såväl EU-skrivelsen somdet årliga utlåtandet över kom- missionens arbetsprogram (bet. 2015/16:UU10 s. 15 f.). 3.2.6 Dokumenten från EU:s institutioner 9 kap. 23 § riksdagsordningen upplyser om att får skriftlig infor- mation om arbetet i Europeiska unionen från EU:s institutioner i enlighet med fördragen och de till fördragen hörande protokollen. EU-institutionernas in- formationsplikt gentemot medlemsstaternas nationella parlament föreskrivs framför allt i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och propor- tionalitetsprinciperna, menäveniolikafördragsartiklarochsekundärarättsak- ter. som utarbetade förslaget till riksdagsordningens upplysande bestämmelse lämnade en kompletterande lista över vilken infor- mation som institutionerna ska lämna till de nationella parlamenten (2008/09:URF2 s. 64 f.). 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Utöver informationsskyldigheten enligt fördragen sänder EU-institution- erna på eget initiativ vissa andra dokument till de nationella parlamenten. ska enligt fördragen översända sina utkast till lagstift- ningsakter och antagna resolutioner i lagstiftningsärenden till de nationella översänder även ett urval av andra antagna texter, t.ex. resolutioner om initiativbetänkanden. skickas till de nationella parlamenten i ett paket för respektive sammanträdes- parlamenten i form av • kallelser och preliminära dagordningar för rådsmöten • redogörelser för resultaten av rådsmöten • protokoll från rådsmöten om behandlingen av lagstiftningsärenden. Rådet ska också översända information av mer tillfällig karaktär. rådets ståndpunkt inom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, utkast till lag- ()ellerEuropeiskainvesteringsbanken(EIB),rapporterom arbetet i den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten, utkast till fördragsändringar och ansökningar om anslutning Utöver vad som uttryckligen ska översändas enligt fördragen sänder rådet en mängd andra dokument. Det är framför allt yttranden från de nationella parlamenten om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinci- perna, men också vissa andra dokument som t.ex. rekommendationer inomut- värderingen av tillämpning (i enlighet med förordning 1053/2013 artikel 15 som genomför artikel 70 FEUF). Kommissionen ska enligt fördragen till de nationella parlamenten översända sina samrådsdokument (grönböcker, vitböcker och meddelanden), utkast till lagstiftningsakter och ändrade utkast, det årliga lagstiftningsprogrammet och alla andra instrument för lagstiftningsprogram eller politisk strategi. gen regleras också överlämnandet av kommissionens årliga rapport om till- lämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Utöver vad som regleras i fördragen har kommissionen ensidigt åtagit sig att översända i princip alla sina förslag till rättsakter, även andra än utkast till lagstiftningsakter, och rapporter som föreläggs andra institutioner. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN men för samma åtagande svarar kommissionen också på motive- rade yttranden och på utlåtanden om granskning av EU-dokument som kom- missionen uppmärksammas på. Kommissionsdokumenten antas i huvudsak i fyra olika serier: •COM-dokument är förslag till rättsakter, grön- och vitböcker, meddelan- den och rapporter som kommissionen riktar till rådet och de andra institu- tionerna. •JOIN-dokument är förslag till rättsakter, meddelanden och rapporter som antagits gemensamt av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. •C-dokument är i huvudsak genomförandeakter och delegerade akter samt andra beslut inom kommissionens eget ansvarsområde. I serien ingår även kommissionens svar på motiverade yttranden och utlåtanden. •SWD-dokument är arbetsdokument från kommissionens avdelningar med t.ex. konsekvensanalyser av förslag som oftast åtföljer dokument i COM- eller C-serierna. Utöver dokumenten i COM-, JOIN-, C- och SWD-serierna5 lämnar kommis- sionen viss annan information till de nationella parlamenten. Det handlar främst om information om att kommissionen har inlett samråd eller offentlig- gjorts.k.färdplanerförnyainitiativsamtskrivelseromattsamtligaspråkvers- ioner av utkast till lagstiftningsakter föreligger och att åttaveckorsfristen för de nationella parlamentens subsidiaritetskontroll därmed inleds. Kommissionens ensidiga åtagande och informationsskyldigheten enligt fördragen å ena sidan och riktlinjer om informationskraven på reger- ingenådenandra,innebärattriksdagenfårkommissionsdokumentbådedirekt från kommissionen och via regeringen. Informationsförsörjningen är i stort sett dubblerande i fråga om dokument i COM-, JOIN- och SWD-serierna. I fråga om C-serien kommer dokumenten framför allt via regeringen. De doku- ment i C-serien somkommissionen överlämnar direkt till innehåller framför allt svar på motiverade yttranden och utlåtanden. Doku- ment som lämnas in i dubbletter registreras enbart en gång i EU- diarium och samtliga med kommissionen som avsändare, även om de lämnas in via regeringen. 3.2.7 Uppgifter om informationsförsörjningen i praktiken UnderEU-medlemskapetstioförstaårlämnadesomkring1000EU-dokument per till . Variationen mellan riksmötena var begränsad (Hans Hegeland, 2006, Nationell EU-parlamentarism, Santérus förlag, s. 57). 5 översattes beteckningarna COM och C till svenska KOM och K. De dokument som finns i ingick fram till dess i en annan serie benämnd SEC, eller på svenska SEK. Efter utbrytningen av SWD-dokumenten förekommer SEC-dokument bara undantagsvis bland EU-dokumenten till . 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Riksmötena /07 och 2007/08 innebar en något ökad mängd EU- dokument, och /09 lämnades drygt 2 000 EU-dokument till (, 2010/11:URF2 s. 11). Som framgår av diagram 1 nedan har antalet EU-dokument som lämnats till därefter ökat till i genomsnitt ca 2 300 EU-dokument per . Diagram 1 Antal EU-dokument per Källa: EU-diarium. Not: Dokument från diarieförs i paket efter sammanträdespe- rioder. Varje paket kan innehålla en mängd olika antagna texter. EU-diariet ger därför inte en helt rättvi- sande bild av det totala antalet dokument. Det ökade antalet EU-dokument kan troligen kopplas till Lissabonfördragets ikraftträdande och den informationsplikt för EU:s in- stitutionergentemotdenationellaparlamentensomföljdeavdetta.Isynnerhet innebar det att även rådsdokument började översändas till . Diagram 1 visar också att antalet dokument kan variera betydligt mellan riksmötena. Sådana variationer noterade även , och in- kluderar man även den utredningens undersökningsperiod framträder ett mönster av en puckel över EU-institutionernas femåriga mandatcykel (2004– 2009–2014). Färre EU-dokument lämnas till under riksmöten då en ny kommission tillsätts och inför vilka val till hållits . Detta är en naturlig effekt om man utgår från att tillsättningen av en ny kommission innebär att institutionens initiativtagande verksamhet till- fälligt avtar och beaktar att kommissionens dokument utgör av alla EU-dokument till och dessutom är styrande för vissa andra do- kument, t.ex. regeringens faktapromemorior. Det ska dock noteras att sådana femårspuckler inte finns i sammanställningen av inlämnade dokument under de första tio årens EU-medlemskap. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Alla EU-dokument till förs vidare till utskotten utifrån deras olika beredningsområden.Hurdokumentenfördelarsig mellanutskottengerenbild av i vilken grad deras beredningsområden hanteras på EU-nivå. Diagram 2 nedan visar hur EU-dokumenten har fördelats på utskotten under de senaste åtta riksmötena. Diagram 2 Antal EU-dokument per utskott /10–2016/17 1 091937 804 764 676 613 574 511 MJU FiU UU NU TU JuU SfU SoU SkU CU UbU KU AU FöU KrU Källa: EU-diarium. Not: Vissa dokument kan överlämnas till fler än ett utskott. Summan av överlämnanden blir därför större än summan av antalet inkomna dokument i diagram 1. EU-dokumenten fördelar sig mycket ojämnt mellan utskotten. De fyra utskott som tog emot flest EU-dokument var miljö- och jordbruksut- skottet,finansutskottet,utrikesutskottetochnäringsutskottet.Avdeinlämnade EU-dokumenten överlämnades till dessa fyra utskott. De fyra ut- skott som tog emot minst antal EU-dokument var kulturutskottet, försvarsut- skottet, arbetsmarknadsutskottet och . Antalet EU-dokument som överlämnas till ett utskott kan variera stort från ett till ett annat. Till exempel halverades antalet dokument till utbild- ningsutskottet från 105 dokument /14 till 53 dokument riksmö- tet 2014/15. såg en fördubbling av antalet dokument från 67 /15 till 132 /16. Ser man till utskottens relativa andelavsamtligainlämnadeEU-dokumentärdockvariationenmerbegränsad från ett till ett annat. Bilden av fördelningen av EU-dokumenten mellan utskotten är tämligen stabil . I en sammanställning för riksmötena /95–2004/05 är det samma fyra utskott som är mest dokumenttyngda (Hans Hegeland, 2006, Nat- ionell EU-parlamentarism, Santérus förlag, s. 105). Den inbördes ordningen var lite annorlunda, spridningen mellan dem var större och marginalen till det 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN femte utskottet i ordningen (trafikutskottet) var betydligt mindre. den av ordningen kan man notera att socialförsäkringsutskottet intog arbets- marknadsutskottets plats bland de fyra med minst antal dokument, borträknat dåvarande bostadsutskottet som fick minst antal EU-dokument av alla utskott. I sammanhanget ska påminnas om att långt ifrån alla EU-dokument moti- verar någon åtgärd från utskottens sida och än färre ger upphov till ett riks- Regeringens skriftliga EU-information utgör av alla EU- dokument som överlämnas till varje . och återrapporter från rådsmöten utgör det stora flertalet av dokumenten från Variationen i antalet faktapromemorior följer mönstret av en femårspuckel efter EU-institutionernas mandatcykel med som flest 184 stycken 2011/12 och som minst 48 /15. Detta är naturligt eftersom fak- tapromemorior med ett fåtal undantag behandlar dokument från kommis- Färre kommissionsdokument ger således färre faktapromemorior. talet återrapporter, somåterspeglar antalet rådsmöten och informella minister- möten,är merkonstant:runt 70–80styckenperriksmöte.Sammanfattningsvis är antalet dokument från kommissionen och antalet rådsmöten starkt styrande för antalet dokument från regeringen till . Antalet remissvar, dvs. regeringens svar på kommissionens samråd, är iög- /10 lämnades 4 remissvar, och 2010/11 läm- Därefter har enbart 2 svar lämnats, ett under vartdera 2011/12och2013/14.EnligtuppgiftfrånRegeringskanslietharkommissionen angett att den har genomfört ca 100 offentliga sam- råd, varav vissa varit riktade till särskilda målgrupper och andra varit mycket Det finns ingen särskild förteckning i av skrivelse om verksamheten i EU har drygt 40 offentliga samråd nämnts sedan 2010, och i närmare 15 fall framgår uttryckligen att regeringen har lämnat ett påpekar att departementen i flera fall har skickat en kopia av svar på offentliga samråd direkt till utskott men inte till kammarkansliet, vilket förklarar att i formell bemärkelse inte alltid fått ta del av re- Som komplement till uppgifterna från kan nämnas att det i en undersökning av de 130 offentliga samråd som kommiss- tagit i 40 stycken (och , på remiss, Sieps 2014:3). från det att den började lämnas , från 10 dokument 2012/13 till 1 /17. Normalt ordnar varje ordförandeskap ett tio- 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN tal informella ministermöten. Även här ska det påminnas om att uppgifterna inte omfattar dokument som lämnas direkt till utskotten. Det är alltså möjligt att departementen i högre grad har informerat utskotten eller di- rekt om kommande informella ministermöten. Information om överträdelseärenden och om mål vid bör- jade även den lämnas . Antalet inlagor har varit 20–45 per under de fyra hela riksmöten för vilka uppgifter finns. Diagram 3 EU-dokument från regeringen per Källa: EU-diarium. Dokumenten från EU:s institutioner Lissabonfördragets bestämmelser om information till de nationella parlamen- ten har haft praktiska konsekvenser framför allt när det gäller informationen från rådet, eftersom kommissionen och i hög grad över- lämnade dokument direkt till redan innan Lissabonfördraget. Rådsdokumenten utgör av alla inlämnade EU- dokument. Kommissionsdokumenten utgör , och Europa- parlamentetsantagnatexterutgöruppskattningsvis omkring10 procentav alla inlämnade EU-dokument. Som tidigare nämnts utgörs de återstående 10 pro- centen av information från regeringen. Förhållandena mellan informations- mängderna är uppskattningar. antagna texter diarieförs i paket från parlamentets sammanträdesperioder. Varje paket kan innehålla ett flertalantagnatexter.Tillexempelöverlämnades234antagnatexteri19paket /16 och 184 antagna texter i 15 paket /15. Sök- ningar i EU-diariet ger därför en något missvisande bild av hur mängden in- formation från olika avsändare förhåller sig till varandra. Nedan redogörs mer i detalj för dokumenten från rådet respektive kommis- sionen. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Rådets informationsskyldighet omfattar fyra dokument i anslutning till varje rådsmöte. Det är kallelsen och den preliminära dagordningen inför mötet samt en redogörelse för resultatet och ett protokoll efter rådsmötet(protokoll enbart om rådet haft överläggningar i lagstiftningsärenden). Dessa mötesrelaterade dokument utgör omkring hälften av alla rådsdokument som överlämnas till . Ytterligare några procent utgörs av rådets ståndpunkt i det ordinarie lag- stiftningsförfarandet. Med tanke på mängden pågående lagstiftningsärenden kan antalet dokument med rådets ståndpunkt uppfattas som förhållandevis lågt. Det torde dock vara en effekt av att rådet och parlamentet oftast uppnår enighet i informella förhandlingar innan förfarandet når den fas då rådet ska avge en ståndpunkt och att rådet således i stället antar lagstiftningsakten ge- nom att godkänna ändringar. Omkring hälften av alla rådsdokument som överlämnas till utgör därmed en övrig-kategori. Som nämnts ovan rymmer denna bl.a. yttranden till rådet från nationella parlament och rekommendationer i utvärderingen av . Diagram 4 Rådsdokument överlämnade till per Källa: EU-diarium. Diagram 4 ska läsas i ljuset av att rådet började överlämna information till de nationella parlamenten först i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. Det tycks därefter ha funnits en viss anpassningsperiod. Till exempel diariefördes den första kallelsen till ett rådsmöte och det första pro- tokollet först . Informationen som är knuten till rådets möten uppvisar bara mindre varia- tioner mellan riksmötena. Det är naturligt med tanke på att antalet rådsmöten är relativt , runt 70–80, och att antalet rådsmöten direkt avgör antalet kallelser, dagordningar och meddelanden om resultatet av rådsmöten. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Antalet protokoll från rådsmöten är dock något lägre eftersom informations- skyldigheten gentemot de nationella parlamenten enbart gäller protokoll från lagstiftningsöverläggningar och att sådana inte hålls vid samtliga rådsmöten. I den mån man kan skönja ett mönster av femårspucklar även i fråga om rådsdokumenten, ligger effekten sannolikt i den stora övrigt-kategorin. Det är t.ex. tänkbart att mängden yttranden till rådet från de nationella parlamenten avtar när mängden kommissionsdokument avtar eftersom det stora flertalet yttrandenavserkommissionsdokument.Överlagärdocktidsserienförkortför att medge några mer långtgående resonemang om detta. Kommissionens dokument utgör av alla EU-dokument som överlämnas till varje . Bland dessa dokument har även in- kluderats gemensamma dokument från kommissionen och unionens höga re- presentant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Diagram 5 Kommissionsdokument överlämnade till per Källa: EU-diarium. Mönstret i diagram 5 är påfallande likt det i diagram 1, med en tydlig femårs- puckel över institutionens mandatcykel (2009–2014). Det är framför allt anta- let förslag till rättsakter som varierar enligt detta mönster. Det är också den enskilt klart största kategorin av dokument från kommissionen, omkring en fjärdedel.