eunbil · H50N4C1C49 · 2018-01-01 00:00:00 — Det svenska inlägget bör också understryka vikten av att EU fortsätter främja öppen konkurrens som ger industrin möjlighet att utvecklas, och att EU utifrån identifierade användarkrav agerar kravställare som sätter rymdverksamheten i ett teknikneutralt sammanhang och stimulerar entreprenörer, innovatörer och konventionell industri att ta fram de tillämpningar som behövs. Regeringen anser att lämpliga åtgärder för EU att vidta därför inkluderar bl.a. innovationsupphandlingar för att möta behov inom olika politikområden, och samverkan med det europeiska rymdorganet och med den europeiska vädersatellitorganisationen som utnyttjar befintlig teknisk kompetens. Avslutningsvis anser regeringen att kommunikation riktad till beslutsfattare rörande rymdverksamhetens betydelse för samhällsnyttiga funktioner, och som baseras på analyser av samhälls- och användarbehov, bör öka för att skapa förståelse för och inte riskera kontinuiteten i driftsatta program. Datum för tidigare behandling i : Riktlinjedebatten fanns som informationspunkt vid möte med . Utkast till Rådsslutsatser om att påskynda kunskapscirkuleringen i EU -Antagande av rådsslutsatser Typ av behandling i rådet: 16 (24) Det bulgariska ordförandeskapet presenterade ett utkast till rådsslutsatser om att påskynda kunskapscirkuleringen i EU . Frågan är en av det bulgariska ordförandeskapets prioriteringar inom forskning och innovation. Man refererar i inledningen till tidigare rådsslutsatser kring öppen vetenskap och vikten av kunskapsutveckling i hela EU för att få till ett bra ERA (Europeiska forskningsområdet). Särskilt fri tillgång till forskares publikationer lyfts som viktigt. Man pekar i slutsatserna på att europeiska forskningsrådet (ERC) och forskarrörlighet genom programmet som särskilt viktiga i sammanhanget. I rådsslutsatserna efterfrågas vidare att EU:s program för forskning och innovation respektive struktur och investeringsfonderna utvecklas mot förenkling och så att större synergier mellan dem kan uppnås. I rådsslutsatserna finns även några paragrafer om vikten av långsiktigt hållbara forskningsinfrastrukturer. Forskningsinfrastruktur anges spela betydande roll för kunskapscirkulering och slutsatserna efterfrågar rationaliseringar genom ESFRI, för forskningsinfrastruktur, samt erfarenhetsutbyte mellan nationell och europeisk nivå i finansiella frågor. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att rådsslutsatserna är välformulerade och kan bli viktiga i förhandlingen om nästa ramprogram för forskning och innovation. Vad gäller forskningsinfrastruktur är dessa av särskilt intresse då står värd för anläggningar som ESS och . Regeringen föreslår att ställer sig bakom slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning kring Rådsslutsatser om att påskynda kunskapscirkuleringen i EU ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Ingen fortsatt behandling. Ärendet har inte föranlett någon faktapromemoria. 17 (24) Utkast till Rådsslutsatser om det europeiska vetenskapsmolnet (Science Cloud – EOSC). -Antagande av rådsslutsatser Typ av behandling i rådet: presenterade en färdplan för genomförandet av det europeiska öppna vetenskapsmolnet. Förslag till rådsslutsatser kring meddelandet har tagits fram av det bulgariska ordförandeskapet. Sedan konkurrenskraftsrådet , då alla medlemsländer ställde sig bakom övergången till ett öppet vetenskapssystem2, är visionen att öppen vetenskap ska vara en motor för att påskynda innovation och möjliggöra nya paradigm för datadriven forskning. Detta gäller framförallt data och resultat från offentligt finansierad forskning. Ett öppet forskningsmoln är en del av det 2016 presenterade europeiska molninitiativet. Visionen är att samordna e-infrastrukturer där data följer FAIR-principerna. FAIR är en förkortning av engelskans Findable, Accessible, Interoperable, Re-usable, eller på svenska att data ska vara möjliga att finna, tillgängliga, kompatibla och användbara. Tanken är att forskare ska få smidig tillgång till tjänster såsom lagring, datahantering, analys och återanvändning av forskningsdata. Molnet ska vara aktivt 2021. Stor del av genomförandet av EOSC sker genom ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer idén om utvecklingen av ett europeiskt öppet vetenskapsmoln. ställde sig bakom rådslutsatserna om FAIR- principerna som är utgångspunkt för forskningsmolnet och som säger att data ska vara sökbara, tillgängliga, kompatibla och användbara. Regeringens ståndpunkt är att ett forskningsmoln bör omfatta öppen tillgång till både forskningsdata och vetenskapliga publikationer. 2 ST7188/18 18 (24) I förhandlingarna har framfört att ambitionen bör vara att resultat från offentligt finansierad forskning bör vara öppet tillgängliga även utanför vetenskapssamhället, för att det snabbare ska generera nytta för samhället. I förslaget till rådsslutsatser anges denna ambition vara möjlig på medel eller lång sikt, vilket regeringen välkomnar. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning om Rådsslutsatser om det europeiska vetenskapsmolnet (Science Cloud – EOSC) ägde rum med utbildningsutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Ingen fortsatt behandling. Ärendet har inte föranlett någon faktapromemoria. Förordning om europeiska atomenergigemenskapens forskning och utbildningsprogram (2019–2020) som kompletterar ramprogrammet Horisont 2020 för forskning och innovation. Typ av behandling i rådet: Programmet för forskning och utbildning inom Euratom-samarbetet löper enligt fördraget om Euratom, medan EU:s insatser under fördraget om EU:s funktionssätt löper . För att det inte ska bli uppehåll i forsknings- och utbildningsaktiviteter inom Euratom behövs en förlängning av programmet under Euratom. Programmet finansierar forskning och utbildning inom kärnenergiområdet. Det främsta syftet med Euratom-finansierad forskning vad gäller fission är att öka säkerheten för kärnteknik. Denna forskning bidrar också till utvecklingen av säkra lösningar 19 (24) för hanteringen av radioaktivt avfall och till att förbättra strålskydd samt till utveckling av medicinska tillämpningar. Euratoms fusionsforskning bidrar till ambitionen att utveckla fusion som en framtida fungerande energikälla och som, om det blir framgångsrikt, kommer att leda till minskade koldioxidutsläpp från energiproduktion. Förordningen innebär att Euratoms forsknings och utbildningsprogram fortsätter i linje med det program som avslutas . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att Euratoms forsknings- och utbildningsprogram bör förlängas enligt förordningen. Regeringen föreslår att ställer sig bakom den allmänna inriktningen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med utbildningsutskottet om Förordning om europeiska atomenergigemenskapens forskning och utbildningsprogram (2019–2020) som kompletterar ramprogrammet Horisont 2020 för forskning och innovation ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Förordningen överlämnas till för yttrande. Förslag till Rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem Typ av behandling i rådet: Initiativet om EuroHPC föreslås förverkligas genom att ett gemensamt 20 (24) företag etableras enligt artikel 187 i fördraget om EU:s funktionssätt. Deltagande i det gemensamma företaget är frivilligt för medlemsstaterna. Rådet och har tidigare uttryckt sitt stöd för initiativet. EuroHPC syftar enligt förslaget till att öka konkurrenskraft genom att forskare, näringsliv och offentlig sektor i ges tillgång till den senaste tekniken inom superdatorer. Dessutom kommer initiativet stödja utvecklingen av teknik och metodutveckling som krävs för att bygga upp och driva en superdator av världsklass. Genom att etablera en europeisk superdator som kan mäta sig med eller överträffa HPC-resurser i , och , kommer det att göra mer oberoende av andra länders teknik inom superdatorer. Det gemensamma företaget ska enligt förslaget genomföras i två delar. Den ena delen innehåller upphandling och drift av den hårdvara som krävs. Den andra delen innehåller forskning och innovation kring system för beräkningskapacitet och utveckling av algoritmer och kompetens. EuropHPC planeras att genomföras –2026. Det aktuella förslaget täcker endast resterande period av den nuvarande fleråriga budgetramen, 2019–2020. De deltagande medlemsstaterna bidrar ekonomiskt och förväntas tillsammans bidra med lika mycket som kommissionen. Kommissionen har för perioden –20 avsatt inom den fleråriga budgetramen. De EU-medel som används till EuroHPC föreslås omfördelas av kommissionen från ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020, samt från Fonden för ett sammanlänkat . De deltagande medlemsstaterna och andra deltagandeländer förväntas finansiera med lika mycket som kommissionen. Det kan göras både kontant och in-natura (in-kind). De deltagande staternas tillgång till beräkningsresurserna i EuroHPC avgörs delvis av finansiellt bidrag till de superdatorer som ingår i EuroHPC. EU:s medel går främst till forsknings och innovationsaktiviteter, där medlen fördelas utifrån kvalitet (excellens) som i ramprogrammet Horisont 2020. Det gör att aktörer i alla EU:s medlemsstater kan få tillgång till beräkningsresurserna, även om medlemsstaten inte deltar i det gemensamma företaget. Datum för tidigare behandling i : Frågan om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem fanns som informationspunkt vid möte med . 21 (24) Fortsatt behandling av ärendet: Ärendet behandlas i rådsarbetsgruppen för forskning. Forskning och innovation i perspektiv av förslaget till den fleråriga budgetramen. Typ av behandling i rådet: I perspektivet av kommissionens förslag till flerårig budgetram –27 förväntas rådsmötet diskutera hur forskning och innovation kan få större genomslag i samhället och än mer bidra till att bemöta samhällsutmaningar. I diskussionsunderlaget finns två frågor som utgångspunkt för diskussionen3. 1.Vilka möjligheter att öka upptaget och genomslaget från forskning och innovation, i perspektiv av förslaget till nästa fleråriga budgetram? 2.På vilket sätt kan forskning och innovation under nästa fleråriga budgetram ta i tu med de stora omställningar som och samhällsekonomin står inför. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att delta i diskussionen med utgångspunkt från de förankrade övergripande ståndpunkter om forskning och innovation i nästa fleråriga budgetram: 3 Diskussionsunderlaget finns endast på engelska och sålunda är kommenterad dagordningen endast att betrakta som inofficiella översättninga r 22 (24) -EU:s medel till forskning och innovation är viktig för forskare och innovativa företag i . Även i perspektiv av den föreslagna budgetramen för forskning och innovation utgör medlen en relativt liten del av EU:s samlade insatser. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater gör substantiella nationella investeringar i forskning och innovation. -Förslag på satsningar som föreslås finansieras på EU:s budget ska finansieras med förslag på utgiftsminskningar i minst samma storlek som den tillkommande utgiften. Målet att EU:s budget ska minska i storlek är överordnad prioritering. -För att få större genomslag av forskning och innovation bör ramprogrammet bli än mer utmaningsdrivet. Det krävs även en mer sammanhängande forsknings- och innovationspolitik som genomsyrar även andra politikområden, såsom sammanhållnings-, industri-, utbildningspolitiken bland andra områden. -Det pågående arbetet mot öppen vetenskap behöver fortsätta. Initiativ som det öppna vetenskapsmolnet och EuroHPC är viktiga. Resultat av offentligt finansierad forskning och innovation ska bli till nytta för samhället och medborgarna. -Medborgarna och andra aktörer som tillgodogör sig effekterna av forskning och innovation bör vara med i processer kring offentligt finansierad forskning och innovation. -Genom stöd till banbrytande innovationer, kan samhällsutmaningar bemötas med nya lösningar som förändrar vår vardag i positiv riktning. Datum för tidigare behandling i : Riktlinjedebatten fanns som informationspunkt vid möte med . Fortsatt behandling av ärendet: Ingen fortsatt behandling. Ärendet har inte föranlett någon faktapromemoria. 23 (24) Övriga frågor rymd och forskning: Arbetsprogram för nästkommande ordförandeskap Typ av behandling i rådet: Det inkommande ordförandeskapet (AT) informerar om arbetsprogrammet av 2018. 24 (24)