rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — Sammanfattningsvis kan man konstatera att utskottets enkät till rektorer visar att de elevgrupper som prioriterades i arbetet med studie- och yrkesvägledning, utöver elever i senare årskurser inför gymnasievalet och elever som skulle göra val inom ramen för sin utbildning i gymnasieskolan, var elevgrupper som på olika sätt var i behov av någon form av stödinsatser. Det var vidare betydligt vanligare att skolor prioriterade vägledningen för vissa elevgrupper i senare årskurser och i gymnasieskolan än att vägledningen prioriterades för vissa elevgrupper i låg- och mellanstadiet. Konstaterade brister i det kompensatoriska arbetet med studie- och yrkesvägledningen Som framgår ovan bedömer många att kompensatoriska insatser när det gäller studie- och yrkesvägledningen är av stor betydelse för vissa elever. Trots detta har bl.a. Skolinspektionen i sin kvalitetsgranskning visat att det finns brister i det kompensatoriska arbetet på många skolor och hos många huvudmän. Skolinspektionen bedömde att man på många skolor som ingick i granskningen inte arbetade aktivt för att motverka begränsningar i elevernas studie- och yrkesval utifrån kön, social eller kulturell bakgrund, trots att läroplanen för föreskriver att skolan ska göra detta. Vägledningen genomfördes inte heller kontinuerligt under utbildningen utan begränsades i stället till avgränsade satsningar inför gymnasievalet.149 Även den statliga menar att den varierande tillgången på studie- och yrkesvägledning är problematisk ur ett likvärdighetsperspektiv.150 presenterade () resultatet av en enkätundersökning ställd till gymnasieelever om den studie- och yrkesvägledning de fått i . Undersökningen visade att elever som ansåg att de inte fått tillräcklig individuell studie- och yrkesvägledning i genomsnitt löpte högre risk att ha hoppat av, övervägt att hoppa av, bytt eller övervägt att byta program än de elever som ansåg att de fått tillräcklig vägledning. LR menade att enkätsvaren visade att det endast förekom små kompensatoriska inslag i vägledningen. Det fanns visserligen en svag tendens att elever med lägre betyg fått fler individuella samtal med vägledaren, men var elever med utlandsfödda föräldrar mer missnöjda med den individuella vägledning de fått.151 Ovan refererade undersökningar visar att det kompensatoriska uppdraget i arbetet med studie- och yrkesvägledningen inte prioriteras av alla huvudmän och på alla skolor. 149Skolinspektionen: i . 150Yrkesprogramsutredningen: Välja yrke. 151Lärarnas riksförbund: Vägledning: En förutsättning för att lyckas i skolan och livet. 1 500 gymnasieelever om studie- och yrkesvägledningen de fick i . 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER 4.3Mål- och resultatstyrningen kräver både beslutade mål och uppföljning av resultat Ungefär som ansvaret för skolan decentraliserades till kommunerna infördes ett nytt sätt att styra offentligt finansierad verksamhet i . Systemet benämndes mål- och resultatstyrning och innebar en minskad detaljreglering och syftade till en mer ändamålsenlig och lokalt anpassad verksamhet samt till en mer effektiv resursanvändning. Systemet kom även att omfatta styrningen av skolan. Mål- och resultatstyrningen bygger på att mål för verksamheten ställs upp. Resultaten som uppnås följs sedan upp i förhållande till målen, och analysen av resultaten kan sedan ligga till grund för prioriteringar och justeringar i verksamhet och mål. Eftersom den nationella regleringen när det gäller studie- och yrkesvägledningen är formulerad på ett övergripande sätt (se kap. 3) har huvudmännen stor frihet att bestämma om hur de krav som finns i den nationella regleringen för studie- och yrkesvägledningen ska nås genom beslut om resursfördelning, organisation och lokala mål. Eftersom elevernas behov av studie- och yrkesvägledning ska styra inriktningen och omfattningen av verksamheten krävs att huvudmannen kartlägger och analyserar elevernas behov. Med utgångspunkt i de nationella kraven behöver sedan analysen ligga till grund för beslut som rör omfattningen av och inriktningen på studie- och yrkesvägledningen samt för prioriteringar som kan formuleras som lokala mål. Insatserna som genomförs inom ramen för studie- och yrkesvägledningen behöver sedan återkommande följas upp för att nödvändiga förändringar ska kunna göras så att verksamheten utvecklas och förbättras. Uppföljningen och utvärderingen av verksamhetens resultat är därmed nödvändig för att välgrundade beslut ska kunna fattas om eventuella förändringar i syfte att åstadkomma en förbättrad måluppfyllelse. Uppföljning och utvärdering blir utöver att kontrollera att de mål som satts upp för verksamheten nås på detta sätt även ett viktigt verktyg för att identifiera vilka behov av utvecklingsinsatser som finns och en del i en ändamålsenlig verksamhetsutveckling.152 Modellen för styrningen av studie- och yrkesvägledningen illustreras nedan i figur 4.1. 152Utredningen om skolans kommunalisering: Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER Figur 4.1: Modell för huvudmännens styrning av studie- och yrkesvägledningen. Analys av elevernas behov av vägledning Beslut om mål för studie- och yrkesvägledningen Uppföljning av verksamhetens resultat Justeringar av mål och resurser till studie- och yrkesvägledningen För att mål- och resultatstyrningen ska fungera för studie- och yrkesvägledningen krävs sammanfattningsvis att huvudmannen analyserar elevernas behov av vägledning och sedan beslutar om mål för verksamheten. Målen behöver ta sin utgångspunkt i de behov av vägledning som identifierats och de nationella krav på studie- och yrkesvägledning som finns. Utfallet av de vägledningsinsatser som genomförs måste sedan återkommande följas upp. Resultatet av uppföljningen behöver ligga till grund för eventuella justeringar och prioriteringar i verksamheten. 4.4Stor lokal variation i graden av systematik i styrningen av studie- och yrkesvägledningen Systematiken i huvudmäns och rektorers styrning av studie- och yrkesvägledningen varierar på ett betydande sätt. Det har visat sig i flera undersökningar att tillämpningen av modellen med mål- och resultatstyrning vad gäller studie- och yrkesvägledningen inte har fungera hos många huvudmän och på många skolor. Styrningen av studie- och yrkesvägledningen är ofta svag Såväl och Skolinspektionen som flera forskare har kunnat konstatera brister i en stor andel huvudmäns och skolors arbete med studie- och yrkesvägledningen. Grundorsaken till bristerna står i många fall att finna i huvudmännens och rektorernas svaga styrning av verksamheten.153 Detta visar 153Skolinspektionen: i . 34 grundskolor i hela landet ingick i undersökningen. Skolinspektionens granskning gör inte anspråk på att ge en nationell bild av förhållandena inom studie- och yrkesvägledningen i . konstaterar myndigheten att de granskade skolorna i hög utsträckning uppvisar liknande brister och att dessa brister överensstämmer med tidigare utvärderingar och uppföljningar. Det finns därmed anledning att anta att även andra skolor har behov av att utvecklas på de områden som pekas ut. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER bl.a. den tematiska kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i 34 grundskolor i hela landet som Skolinspektionen genomförde 2013. ningen framkom bl.a. att det fanns omfattande brister i arbetet med studie- och yrkesvägledningen och att dessa i de flesta fall hade sin grund i en svag styr- ning av verksamheten. Den vanligaste brist som myndigheten identifierade handlade om rektorns ansvar för att styra och leda verksamheten. av rektorerna i undersökningen hade sett till att det fanns system och rutiner för planering, uppföljning och utvärdering av målen för studie- och yrkesväg- ledningen vid den egna skolan.154 Även bedömer att styrningen av studie- och yrkesvägledningsuppdraget varierar på ett betydande sätt mellan huvudmän och mellan skolor och att styrningen är svag på många håll.155 Inte ovanligt att lokala mål för studie- och yrkesvägledningen saknas eller är otydliga Att det finns stora variationer i systematiken för hur huvudmän och rektorer styr studie- och yrkesvägledningen lokalt bekräftas av resultaten av den enkätundersökning till rektorer i grund- och gymnasieskolan som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen. Som framgår ovan behöver huvudmannen besluta om mål för studie- och yrkesvägledningen som tar sin utgångspunkt i de nationella krav som finns samt elevernas behov av vägledning för att skolorna ska kunna arbeta fokuserat och målinriktat med vägledningsuppdraget. I utskottets enkät till rektorer i grundrespektive gymnasieskolan uppgav två av tre rektorer () att huvudmannen hade beslutat om mål för verksamheten. uppgav att huvudmannen inte hade beslutat om sådana mål medan något fler, , uppgav att de inte visste om beslutade mål för studie- och yrkesvägledningen fanns. Detta innebär sammantaget att var tredje rektor i grund- och gymnasieskolan () uppgav att huvudmannen antingen inte beslutat om mål för studie- och yrkesvägledningen eller att de inte visste om huvudmannen gjort det. Det föreligger dock skillnader i svaren från rektorerna beroende på om de arbetade på en skola eller på en skola med enskild huvudman (friskola). Bland rektorer för kommunala skolor svarade att huvudmannen hade beslutat om mål för arbetet med studie- och yrkesvägledningen. Motsvarande andel för skolor med enskild huvudman var 57 procent.156 154 Endast en av 34 rektorer hade sett till att det fanns system och rutiner för planering, uppföljning och utvärdering av målen för studie- och yrkesvägledningen vid den egna skolan. Skolinspektionen: i . 155 Uppgift från . 156 Skillnaden var störst mellan grundskolor som endast bedrev undervisning för årskurs 1–6 där av rektorerna för kommunala skolor svarade att huvudmannen hade beslutat om mål för studie- och yrkesvägledning, jämfört av rektorerna för motsvarande skolor med enskild huvudman. Utifrån enkätsvaren från rektorerna går det inte att säkerställa eventuella skillnader mellan grundskolor och gymnasieskolor med enskild huvudman med avseende på utsträckningen som huvudmannen har beslutat om mål för arbetet med studie- och yrkesvägledning. Bland de kommunala skolorna märks dock en tydligare skillnad mellan grundskola och gymnasieskola. Av rektorerna för kommunala grundskolor med 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER Förekomsten av lokala mål för studie- och yrkesvägledningen har även undersökts i enkäter som riktats till gruppen studie- och yrkesvägledare. I svaren på en enkät från () 2017 uppgav av studie- och yrkesvägledarna att det inte fanns tydliga mål för studie- och yrkesvägledningen på skolan, och uppgav att de inte visste om det gjorde det. Detta innebär alltså att drygt hälften av de svarande uppgav att det inte fanns tydliga mål för vägledningen eller att de inte visste om sådana fanns.157 En annan enkätundersökning ställd till studie- och yrkesvägledare från 2016158 visar liknande resultat. På frågan om det fanns tydliga mål för studie- och yrkesvägledningen på skolan/verksamheten svarade att det inte fanns sådana mål medan inte visste om det gjorde det. Detta innebär att drygt hälften av de vägledarna också i denna undersökning antingen uppgav att det saknades tydliga mål eller att de inte visste i vilken mån det gjorde det.159 Även om de refererade undersökningarnas urvalsmetoder skiljer sig åt kan man konstatera att det både bland rektorer och bland vägledare är många som uppger att huvudmannen antingen inte har beslutat om mål för verksamheten eller att man inte vet om huvudmannen har gjort det. För rektorernas del kan avsaknaden av lokala mål, eller att man uppfattar att inga mål finns, försvåra arbetet med att planera och göra prioriteringar i verksamheten. Detta får också konsekvenser för övrig skolpersonals möjligheter att arbeta målmedvetet med vägledningen. Mindre än hälften av huvudmännen efterfrågar uppföljning av resultatet av studie- och yrkesvägledningen Även om två av tre av de rektorer som besvarade utskottets enkät uppgav att huvudmannen hade beslutat om mål för studie- och yrkesvägledningen var det betydligt färre, , som svarade att huvudmannen begärde att skolan skulle följa upp och återrapportera resultatet av sitt arbete med studie- och yrkesvägledning till huvudmannen. I grundskolor som enbart hade årskurs 1–6 var andelen lägre, , än i övriga grundskolor som hade högstadium och gymnasieskolor där av rektorerna svarade att huvudmannen begärde att skolorna skulle följa upp och återrapportera verksamhetens resultat till huvudmannen. Sammantaget innebar detta att mindre än hälften av rektorerna i både och gymnasieskolan svarar att huvudmannen begärde att skolan skulle följa upp och återrapportera resultatet av sitt arbete med studie- och undervisning i årskurs 7–9 svarar att huvudmännen hade beslutat om mål för arbetet med studie-och yrkesvägledningen, jämfört av rektorerna för kommunala gymnasieskolor. 157Lärarnas riksförbund: Vägledning måste bli hela skolans ansvar. Så tycker vägledarna att studie- och yrkesvägledningen fungerar i praktiken. 158Syv-barometern riktar sig till studie- och yrkesvägledare och genomförs av företagen . 159År 2013 uppgav att det fanns sådana mål medan knappt hälften uppgav detta 2016. Ungdomsbarometern och Skolsamverkan: Syv-barometern 2016. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER yrkesvägledning till huvudmannen. Huvudmännens intresse för resultatet av arbetet med studie- och yrkesvägledningen förefaller också vara lägre för verksamheten i låg- och mellanstadiet jämfört med vägledningen för äldre elever. Omfattningen av det systematiska kvalitetsarbetet varierar Som beskrivs i kapitel 3 ansvarar rektorn enligt skollagen för att ett systematiskt kvalitetsarbete som bl.a. ska omfatta studie- och yrkesvägledningen genomförs på skolan. Att vägledningen ingår i det systematiska kvalitetsarbetet är viktigt för att verksamhetens resultat ska kunna följas upp och relevanta förbättringar göras. Mot denna bakgrund ställdes frågor om det systematiska kvalitetsarbetet i utskottets enkät om studie- och yrkesvägledning till rektorer i grundrespektive gymnasieskolan. Av rektorerna för gymnasieskolor uppgav att studie- och yrkesvägledning var en del i det systematiska kvalitetsarbetet på skolan. Motsvarande andel för rektorerna i var . Skillnaden var dock stor mellan grundskolerektorer som ansvarade för äldre och yngre elever. av rektorerna på skolor med elever i årskurs 7–9 uppgav att vägledningen ingick i skolans systematiska kvalitetsarbete medan av rektorer i grundskolor som endast bedrev undervisning i årskurs 1–6 uppgav att den gjorde det.161 Resultatet av utskottets enkät visade vidare att mer än var tredje grundskolerektor antingen uppgav att vägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet eller att de inte visste om det gjorde det.162 Bland gymnasierektorerna var det som antingen uppgav att vägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet eller att de inte visste om det gjorde det.163 Det har även gjorts undersökningar av studie- och yrkesvägledarnas uppfattning om i vilken mån vägledningen ingår i skolans systematiska kvalitetsarbete. Av de studie- och yrkesvägledare som 2016 svarade på en sådan enkät uppgav drygt hälften antingen att studie- och yrkesvägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet eller att de inte visste om den gjorde det.164 160Här fanns inga tydliga skillnader mellan enskilda och kommunala huvudmän. 161När det gäller frågan om huruvida studie- och yrkesvägledningen är en del av det systematiska kvalitetsarbetet så går det vidare att urskilja en tydlig skillnad med avseende på huvudmannatyp mellan gymnasieskolor där av rektorer för gymnasieskolor med enskild huvudman uppgav att studie- och yrkesvägledning ingick i det systematiska kvalitetsarbetet medan motsvarande andel för kommunala gymnasieskolor var . av grundskolerektorerna uppgav att vägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet och visste inte om det gjorde det. Se vidare bilaga 1 och 2. av gymnasierektorerna uppgav att vägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet och uppgav att de inte visste om det gjorde det. Se vidare bilaga 1 och 2. 164Av vägledarna i undersökningen uppgav att studie- och yrkesvägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet och uppgav att de inte visste om den gjorde det. Ungdomsbarometern och Skolsamverkan: Syv-barometern 2016. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER Frågan togs även upp i en enkät från () 2017. Av de studie- och yrkesvägledare som svarade uppgav att vägledningen antingen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet på skolan eller att de inte visste i vilken mån den ingick.165 Även om de refererade undersökningarnas urvalsmetoder skiljer sig åt kan man konstatera att det både är många rektorer och många vägledare som uppger att vägledningen inte ingår i skolans systematiska kvalitetsarbete eller att man inte vet om det gör det. Givet att rektorn enligt skollagen ansvarar för att det systematiska kvalitetsarbetet kommer till stånd är det en förhållandevis stor andel som uppger att studie- och yrkesvägledningen inte ingår i det systematiska kvalitetsarbetet eller att man inte vet om det gör det (av gymnasierektorerna respektive av grundskolerektorerna). Många rektorer tycker att statens stöd är bra men en stor andel vet inte om det är bra eller dåligt I utskottets enkät efterfrågades rektorernas bedömning av om det stöd som staten erbjuder huvudmän och skolor i form av t.ex. allmänna råd, stödmaterial och utbildningar om studie- och yrkesvägledning var användbart och ändamålsenligt. av grundskolerektorerna bedömde att statens stöd helt eller delvis var användbart och ändamålsenligt.166 uppgav att stödet inte var användbart och ändamålsenligt. uppgav att de inte visste om det var det. Av gymnasierektorerna var det som bedömde att statens stöd helt eller delvis var användbart och ändamålsenligt167 medan inte tyckte det och inte visste i vilken mån stödet var användbart och ändamålsenligt. Sammantaget innebär enkätresultatet att ungefär fyra av fem rektorer helt eller delvis tyckte att det stöd som staten erbjuder huvudmän och skolor i form av t.ex. allmänna råd, stödmaterial och utbildningar om studie- och yrkesvägledning helt eller delvis var användbart och ändamålsenligt. Få, bara 1 av hundra, tyckte inte alls att material var bra. En förhållandevis stor andel av rektorerna, mer än var tionde gymnasierektor och mer än var femte grundskolerektor, visste dock inte om materialet var användbart och ändamålsenligt eller inte. En tolkning av resultatet kan vara att dessa rektorer har begränsad kunskap om innehållet i det stöd som staten erbjuder huvudmän och skolor när det gäller studie- och yrkesvägledning. 165Av de svarande studie- och yrkesvägledare uppgav att studie- och yrkesvägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet på skolan och att de inte visste i vilken mån den ingick. : Vägledning måste bli hela skolans ansvar. Så tycker vägledarna att studie- och yrkesvägledningen fungerar i praktiken. av grundskolerektorerna instämde i påståendet att statens stöd helt var användbart och ändamålsenligt medan instämde i påståendet att stödet delvis var användbart och ändamålsenligt. 167Av gymnasierektorerna var det som instämde i påståendet att statens stöd helt var användbart och ändamålsenligt medan instämde i påståendet att stödet delvis var användbart och ändamålsenligt. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER I utskottets enkät fick även de rektorer som bedömde att det statliga stödet endast delvis eller inte alls var användbart eller ändamålsenligt svara på vari De mest frekvent förekommande brister som rektorerna pe- kade ut var att personalen inte hann sätta sig in i stödmaterialet eller delta i utbildningar om studie- och yrkesvägledning samt att stödmaterialet upplev- des som alltför allmänt formulerat.168 Frågor om det statliga stödet när det gäller studie- och yrkesvägledningen har i andra undersökningar ställts till studie- och yrkesvägledare. 2016 uppgav mer än hälften, , av de svarande vägledarna att Skol- verkets allmänna råd, som ska vara ett stöd för huvudmän och skolor för hur de kan arbeta systematiskt med studie- och yrkesvägledningen för att de nat- ionella kraven i skollagen och läroplaner ska uppfyllas, inte haft något eller av vägledarna uppgav att de allmänna rå- den hade stort eller mycket stort genomslag.169 Rektorer som inkluderar vägledningen i det systematiska kvalitetsarbetet har en mer positiv syn på statens stöd Av utskottets enkät till rektorer framgår att det föreligger ett tydligt samband mellan om studie- och yrkesvägledningen ingår i det systematiska kvalitetsarbetet eller inte och huruvida rektorerna bedömer att det stöd som staten erbjuder är användarbart och ändamålsenligt. Av rektorerna för skolor där vägledningen ingick i det systematiska kvalitetsarbetet instämde helt eller delvis i påståendet att det statliga stödet var användbart och ändamålsenligt. Det kan jämföras med både av rektorer för skolor där studie- och yrkesvägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet och rektorer som svarat att de inte visste om vägledningen ingick. En tolkning av resultatet kan vara att rektorer som inte arbetar med studie- och yrkesvägledning i det systematiska kvalitetsarbetet har svårare att bedöma det statliga stödets användbarhet. Det är en förhållandevis hög andel, , av rektorer för skolor där studie- och yrkesvägledningen inte ingår i det systematiska kvalitetsarbetet som inte kan bedöma om det statliga stödet är användbart eller inte och har svarat ”vet inte” på enkätfrågan. Motsvarande andel rektorer för skolor där studie- och yrkesvägledning ingår i det systematiska kvalitetsarbetet är drygt 10 procent.170 Sammantaget visar enkätsvaren att betydligt fler av de rektorer som uppger att studie- och yrkesvägledningen ingår i skolans systematiska kvalitetsarbete också bedömer att det statliga stödet när det gäller vägledningen helt eller 168Det var av rektorerna som bedömde att det statliga stödet endast delvis eller inte alls var användbart eller ändamålsenligt som pekar på personalens tidsbrist respektive 33procent som ansåg att stödmaterialet var för allmänt formulerat. Bilaga 1 s. 11–12 och bilaga 2. 169Ungdomsbarometern och Skolsamverkan: Syv-barometern 2016. 170Bilaga 1 och 2. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER delvis är ändamålsenligt och användbart än rektorer som uppger att vägledningen inte ingår i det systematiska kvalitetsarbetet eller inte vet om det gör det. 4.5Rollfördelningen i arbetet med studie- och yrkesvägledningen Allas ansvar har på många skolor inte blivit någons ansvar Som framgår av läroplanerna för grundrespektive gymnasieskolan och som beskrivs i kapitel 3 är studie- och yrkesvägledningen ett ansvar för hela skolan, även om de olika yrkeskategorierna har olika roller i arbetet. lämnas dock studie- och yrkesvägledaren ensam i vägledningsarbetet utan tydligt stöd från ledningen. Det rör sig emellertid enligt Skolinspektionen inte om ett formellt överlämnande av ledningsuppgifter (delegering) – två tredjedelar av skolorna som ingick i inspektionens kvalitetsgranskning 2013 saknade en tydlig ansvarsfördelning för arbetet med studie- och yrkesvägledningen.171 framstår enligt Skolinspektionen sammanfattningsvis som ett uppdrag som ingen vill ta ansvar för. Huvudmannen lämnar över ansvaret till rektorn som i sin tur lämnar vidare till den enskilde vägledaren. Detta görs trots att det enligt läroplanerna och allmänna råd ska vara en gemensam uppgift för hela skolan.