rfr · H50WRFR9 · 2018-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och utvärdering Riksdagstryckeriet, , 2018 höll en offentlig utfrågning i om vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning. Till utfrågningen inbjöds företrädare för regeringen, myndigheter och organisationer. Utfrågningen föregicks av en uppföljning och utvärdering beslutad av arbetsmarknadsutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp, Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning (2017/18:RFR2). I det följande redovisas programmet för utfrågningen, en sammanfattning av rapporten och en utskrift av de stenografiska uppteckningarna som gjordes vid utfrågningen. Den bild som visades vid utfrågningen finns som en bilaga i rapporten. Tid: 10.30–12.00 Plats: , Andrakammarsalen 10.30–10.35 Inledning (S), arbetsmarknadsutskottets ordförande 10.35–10.50 Presentation av rapporten till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och utvärdering 10.50–11.55 Anföranden inklusive frågor och diskussion , arbetsmarknads- och etableringsminister dr hälsa och livsstil inriktning handikappvetenskap 11.55–12.00 Avslutning (M), ledamot arbetsmarknadsutskottet Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och utvärdering Unga med funktionsnedsättning har generellt sett särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att följa upp och utvärdera gruppens ställning på arbetsmarknaden och Arbetsförmedlingens insatser på området. Mot denna bakgrund beslutade arbetsmarknadsutskottet att göra en uppföljning och utvärdering av vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning. Gruppen unga med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga är en heterogen grupp som är svår att utvärdera. Kunskaperna om gruppen är därför begränsade. Utvärderingen bidrar till att öka förståelsen för gruppens möjligheter eller hinder för att få ett arbete. Resultatet av utvärderingen ger också arbetsmarknadsutskottet ökad kunskap och ett fördjupat beslutsunderlag inför beredning av ärenden om dessa frågor. var ca 35 300 unga inskrivna med en funktionsnedsättningskod på Arbetsförmedlingen, varav drygt en tredjedel var kvinnor. Unga med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning är den typ av funktionsnedsättning som är vanligast förekommande i statistiken för både kvinnor och män. –ökade andelen unga inskrivna med en kod, enligt Arbetsförmedlingens statistik, från . Dock kan ökningen vara både överskattad och till viss del underskattad. Några möjliga förklaringar till att ökningen kan vara överskattad är att arbetsförmedlare blivit bättre på att sätta funktionsnedsättningskoder och att fler än tidigare får en diagnos. kan det finnas ett mörkertal i statistiken, dvs. det kan finnas unga som inte har en kod men som borde ha fått en. Arbetsförmedlingens delmål att andelen ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som går vidare till arbete eller studier skulle öka –2016 har inte uppnåtts. Andelen för riket låg på ungefär samma nivå . ökade antalet unga med funktionsnedsättning, vilket betyder att fler (mätt i antal) ungdomar har gått vidare till arbete eller studier. Det finns stora variationer beroende på var i man bor. Arbetsförmedlingen mäter i sin uppfyllelse av delmålet både subventionerade och osubventionerade anställningar. I regeringens strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016 är det dock inte tydligt om målet även gäller subventionerade anställningar. Det finns många möjliga förklaringar till att Arbetsförmedlingens delmål inte har uppnåtts, t.ex. ökad konkurrens om subventionerade anställningar, låg kompetens hos vissa arbetsförmedlare som stöder gruppen, svag motivation och självkänsla hos unga i målgruppen samt bristande kompetens hos vissa arbetsgivare. I utvärderingen identifieras också flera insatser och faktorer som bidrar till att fler ungdomar med funktionsnedsättningar får ett subventionerat eller osub- ventionerat arbete eller går vidare till studier, t.ex. att samverkan och samlo- kalisering förbättrar möjligheterna för unga i gruppen och att individuella in- satser fungerar bra. Det har också visat sig att subventionerade anställningar och arbetspraktik har haft positiva effekter för unga i målgruppen. medlingens funktionsnedsättningskoder ska underlätta och säkerställa att re- surser kommer rätt personer till del. Koderna kan också användas för att göra uppföljningar och utvärderingar. Det finns dock en del problematik kring ko- Till exempel säger en kod inte allt om en individ och hans eller hennes arbetsförmåga, och arbetssökande måste framhålla sina brister för att få en kod, vilket kan leda till sämre självkänsla för dem. (S) ordförande, (M), , (SD), (MP), (C), (V), (L) och (KD). Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen (S): Jag hälsar alla ledamöter och inbjudna gäster varmt välkomna. uppföljnings- och utvärderingsgrupp har tagit fram den rapport som vi ska titta på . I gruppen som står bakom rapporten finns ledamöter från alla partier. Gruppens ordförande, , är tyvärr sjuk . Det är därför som jag har fått äran att hälsa er välkomna. I arbetet med att ta fram rapporten har vi fått hjälp av , som arbetar vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat. Vi ska alldeles strax få lyssna på , som kort ska inleda med att berätta om rapporten. Sedan ska , , sammanfatta några slutsatser som gruppen har varit överens om. Därefter får vi lyssna på anföranden, först och främst från arbetsmarknadsministern och sedan från andra viktiga aktörer som sitter här på podiet. De får var till sitt förfogande. Efter att vi har lyssnat på aktörerna blir det möjlighet för ledamöterna att ställa frågor. Inbjudna gäster ges samma möjlighet i den mån det finns tid, vilket vi hoppas att det gör. , , kommer att avsluta utfrågningen. Än en gång varmt välkomna! : Det är jätteroligt att se att så många har kunnat komma hit för att lyssna. Det ska bli spännande att höra alla inlägg. Jag kommer att kort redogöra för genomförandet av utvärderingen. Därefter ska vi titta lite på hur den arbetssökandes väg till arbete kan se ut. Ett motiv till att göra utvärderingen var att unga med funktionsnedsättning generellt sett har särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett annat motiv var att undersöka varför Arbetsförmedlingens delmål inte nåddes, nämligen att andelen ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som får en anställning eller utbildning skulle öka –2016. Vi har alltså koncentrerat oss på en grupp 16– 29-åringar som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som har en funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga enligt Arbetsförmedlingens kodning. Det är ungefär en fjärdedel av alla ungdomar vilka själva anser sig ha en funktionsnedsättning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Perioden som vi har täckt är densamma som strategiperioden för genomförandet av funktionshinderspolitiken, 2011–2016. Hur har vi då gått till väga? Vi har framför allt använt oss av intervjuer och dokumentstudier. Men vi har också specialbeställt statistik från Arbetsförmedlingen för att kunna bearbeta den och se på skillnader i olika grupper, per STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Därutöver har vi gjort fallstudier i fyra olika kommuner: Linkö- ping, , och . Jag är glad över att se att några från studien också är här . Vi ska nu titta lite närmare på hur den arbetssökandes väg till arbete kan se Bilden ni ser har tagits fram för att lättare åskådliggöra framför allt Arbets- förmedlingens insatser för den här gruppen. Som ni ser på ruta 1 är utgångs- punkten just målgruppen. Den andra rutan visar under antagandet att alla som kan och vill söka ett jobb är de som söker ett jobb själva eller som skrivs in på Det vanligaste är att man går till Arbetsförmedlingen. Det är inte så många som hittar jobb på egen hand. Väl hos Arbetsförmedlingen sker en utredning. I normalfallet får man en Detta är frivilligt, men det underlättar resten av pro- cessen för att kunna få de olika stödåtgärder som Arbetsförmedlingen kan er- Det vanligaste är att Arbetsförmedlingen erbjuder en praktikplats, om det går att hitta en på den lokala arbetsmarknaden, under tre–. det är inte så enkelt att sedan gå vidare direkt till ett jobb. Ofta kanske det inte passar för den arbetssökande, eller också passar det inte för arbetsgivaren. kommer många tillbaka till Arbetsförmedlingen. Man kanske får göra en ny utredning och sätta in andra insatser, till exempel stöd från en coach, eller så behöver man ta hjälp av externa leverantörer, såsom eller Peritos. om praktikplatsen passar den arbetssökande och arbetsgivaren kan det leda till en anställning, i normalfallet en subventionerad anställning eller en anställning Det är inte så vanligt att det sedan leder till en osubventionerad anställning, men målet är att också personer utan anställningsstöd ska få an- Alla kan helt enkelt inte nå ända fram, men förhoppningen är att det ska kunna ske och att arbetsgivare ska ha möjlighet att erbjuda arbetshjälpme- del och biträde om det finns behov av det. Det kan pågå en rad olika aktiviteter, till exempel samverkan med kommu- ner som hjälper till att hitta praktikplatser. Även olika utbildningsinsatser kan Man kan få stöd av vården och, som sagt, av en individuell coach som hjälper en på vägen. Med dessa ord överlämnar jag till att berätta om slutsat- (MP): Då ordförande blivit sjuk ska jag för- söka sammanfatta det som utvärderingsgruppen har kommit fram till. Arbetsförmedlingens delmål för unga med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga är att de ska få ett arbete eller gå vidare i studier. I regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 är det inte tydligt om målet att få ett arbete även gäller osubven- I den kommande strategin bör det tydliggöras om må- let är bara subventionerade anställningar eller om det även gäller osubvention- STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN I och med att fler unga fått en funktionsnedsättningskod ökar behovet av stöd från arbetsförmedlare, som ska ha kompetensen att stödja dessa ungdomar. Det har i utvärderingen framkommit att det är viktigt att arbetsförmedlares kompetens i fråga om målgruppen ökar. Det är också viktigt att kompetensen finns tillgänglig ute på arbetsförmedlingskontoren. Det är känt att personer med funktionsnedsättningar utgör en heterogen grupp. Detta gäller även gruppen ungdomar med funktionsnedsättningar som vill komma in på arbetsmarknaden. Inom gruppen med samma typ av funktionsnedsättningar finns det stora variationer. Exempelvis kan två individer med autism ha helt olika problem och behov av stöd. En svårighet är därför att hitta stöd och/eller insatser som passar alla i målgruppen. Det finns en risk att individer inte får det stöd de behöver. Utvärderingen visar också att det finns vissa typer av funktionsnedsättningar, såsom neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, som fått ett större genomslag. Dessa individer får därmed i större utsträckning en funktionsnedsättningskod och tillgång till stöd och insatser, medan andra typer av funktionsnedsättningar inte uppmärksammas i lika hög grad. Det har framgått av utvärderingen att de som arbetar med målgruppen ser att konkurrensen om subventionerade anställningar och praktikplatser har ökat. Förutom personer med funktionsnedsättningar kan numera även långtidsarbetslösa eller nyanlända få subventionerade anställningar. I utvärderingens samtliga fallstudier framhålls att samverkan och samordningen mellan myndigheter i arbetet med unga i målgruppen är en framgångsfaktor. Även samlokalisering av olika berörda myndigheter har lyfts fram som en faktor som förbättrat tillgängligheten och bidragit till att öka andelen arbetssökande som får ett arbete eller går vidare till studier. Att placera lokalerna på platser dit ungdomarna kan ta sig själva har också visat sig vara en viktig faktor för att nå ungdomarna. Individuella insatser, som särskilt introduktions- och uppföljningsstöd, har fungerat bra för målgruppen. En framgångsfaktor är att den arbetssökandes individuella arbetsförmåga utreds och att en lämplig praktikplats eller ett lämpligt arbete skapas för just den personen. En annan aspekt är att motivation, självkänsla och självförtroende är viktiga egenskaper hos arbetssökande för att öka möjligheterna att gå vidare till arbete eller studier. Självkänsla och självförtroende hos den arbetssökande har i utvärderingen visat sig vara egenskaper som behöver förstärkas. Det kan ta lite för en arbetsgivare att introducera en nyanställd med funktionsnedsättning jämfört med någon utan funktionsnedsättning. Dessutom kan arbetsgivaren behöva göra vissa anpassningar i tjänsten och ordna särskilda arbetshjälpmedel på arbetsplatsen för att få det att fungera, vilket kan ta tid. I fallstudierna har det framkommit en blandad bild av arbetsgivare. Det finns arbetsgivare som är drivande och som anpassar arbetet efter individen, men det finns också exempel på arbetsgivare som utnyttjar ungdomar i praktik eller i subventionerade anställningar. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Arbetsförmedlingens funktionsnedsättningskoder gör det lättare för arbetssökande som är i behov av särskilda insatser och stöd att få tillgång till dessa. Koderna fyller också ett syfte när insatserna och målen för målgruppen ska utvärderas. säger koderna inte allt om en individ och hans eller hennes arbetsförmåga. Arbetssökande med funktionsnedsättningar är en heterogen grupp med mänskliga variationer som inte fullt ut går att fånga upp i en exakt diagnos eller kod. Det innebär att koderna bör tolkas med försiktighet och att varje individs arbetsförmåga är unik. Arbetsmarknads- och etableringsminister : Hej på er! Jag tänker säga någonting om hur det går, vad jag tror är problemet och vad regeringen gör, och jag har till mitt förfogande. Det vi har sett och sedan vi tillträdde i regeringen är att arbetsmarknaden går åt rätt håll. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten faller. Det gör den också för personer med funktionsnedsättning i ungefär samma omfattning som för andra, så man kan säga att utvecklingen på arbetsmarknaden kommer alla till del. Det goda är att det blir färre med funktionshinder inskrivna och att det är fler som får jobb och färre som är arbetslösa. Men vi har inte lyckats knäcka problemet men den stora andelen arbetslösa som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, utan den ligger relativt . Antalet unga arbetslösa har minskat lite , men ökade det lite grann. Bilden är att utvecklingen på arbetsmarknaden kommer alla till del, men vi har inte lyckats knäcka förhållandet att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har en sämre ställning på arbetsmarknaden än andra. Vad beror då detta på och vad är problemet? Självklart finns det många olika delorsaker som behöver åtgärdas. Det handlar om hur olika subventionerade anställningar är utformade, om anpassning av arbetsplatser, om hjälpmedel, teckentolkning, assistans och mycket annat. Men min bedömning är nog ändå att det mest handlar om attityder och förväntningar. Om man har en funktionsnedsättning är det ofta fokus på den eventuellt nedsatta arbetsförmågan, och arbetsgivare undervärderar vad man kan prestera. Man hamnar redan från början sist i kön och får aldrig komma först i fråga för ett jobb. Det tror jag är ett av de värsta hindren, och det är naturligtvis inte helt lätt att åtgärda. Jag tror att en del av problemet ligger i själva definitionen av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, för det är så det kodas. Och det är naturligt att göra det utifrån hur stöden på Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken är uppbyggda. blir det alldeles bakvänt. Ingen annan som söker jobb talar om vad hen inte kan eller är sämre på att göra – ingen av oss gör det. Vi skriver det inte i våra brev eller cv:n och talar inte om det i anställningsintervjuer. Här blir det alltså en grupp som får börja i fel ände när man ska presentera sig själv för arbetsmarknaden. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det här är naturligtvis ingen lätt sak att lösa. Men jag har gett i uppdrag till Arbetsförmedlingen att se över om vi ska behålla det här begreppet eller om vi ska titta på en annan typ av definition. Jag har respekt för att det kommer att vara svårt att göra det. Men jag tror att detta hänger ihop också med attityder och förväntningar. Vad har då regeringen gjort? En av de viktiga saker som vi har gjort när det framför allt gäller unga med funktionsnedsättning är att vi har gett oss den på att vi ska ha en 90-dagarsgaranti. Ingen ung människa ska gå sysslolös utan arbete, utbildning eller en vettig insats som leder till arbete i . För att få detta till stånd bad vi om ett samarbete med kommunerna, och alla landets kommuner utom två ville delta i samarbetet. Vi tillsatte en delegation, DUA, som har jobbat med detta samarbete. En mycket medveten strategi var att inte bara ungdomar med funktionsnedsättning utan alla ungdomar skulle räknas in i gruppen ungdomar. Det gör man faktiskt också, och det har varit framgångsrikt. Totalt i landet är det 340 ungdomar som har gått utan erbjudande om jobb, en insats som leder till jobb eller utbildning. Så man får nog säga att vi klarar 90-dagarsga- rantin. I detta arbete har vi också gjort en del regelförändringar och öppnat för en del insatser som inte varit tillgängliga tidigare. En annan sak är att vi har sett till att öka SIUS-konsulenterna på arbetsförmedlingarna med , något som i rapporten lyfts fram som en insats som fungerar väl. Den har alltså fått utökat utrymme. Vi har statliga praktikplatser för personer med funktionsnedsättning som också fungerar väl. Vi har haft ett systemfel där taket i lönebidraget inte har hängt med i löneutvecklingen. Det har hamnat på tok för lågt i förhållande till andra anställningsstöd, vilket har gjort att det blivit en snedvridning. Personer som egentligen borde ha en anställning med ett lönebidrag har gått på ett annat anställningsstöd, eftersom det har varit förmånligare. rättar vi till detta och gör stora höjningar av taket i lönebidraget, inte minst . Vi kommer att fortsätta att höja det tills vi når samma nivå för alla lönestöd inom arbetsmarknadspolitiken. De ska ha samma tak, så att man inte schackrar däremellan. Det tror jag är principiellt viktigt eftersom lönebidragen har släpat efter andra stöd. blir det ett gemensamt tak. Vi har också gjort en del andra moderniseringar av lönebidragen. En utredning om flexjobb kommer att presenteras . Vi har gett ökade resurser till för fler utvecklingsanställningar för unga personer och höjt grundersättningen, som har urholkats . Detta är exempel på åtgärder som regeringen har vidtagit. Hur ser jag då på problemen framåt? Det finns säkert mycket mer som vi behöver titta på när det gäller konkreta insatser. Men jag tror fortsatt på betydelsen av detta med attityder och förväntningar. Vi behöver högre förväntningar på personer som har någon form av funktionsnedsättning och en annan attityd med fokus på vad man kan. Jag tror att en väg är fler insatser av typen 90-dagarsgarantin, att vi tar hela gruppen ungdomar eller andra hela grupper där vi inte gör en särredovisning, även om man förstås kanske har rätt till vissa STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN särskilda stöd utifrån sin funktionsnedsättning. Dessa behöver vi inte ta bort. Men det behövs en förändrad attityd. Jag tror också att den allmänna debatten spelar stor roll. Jag får till exempel ofta frågan hur många personer med funktionsnedsättning som är anställda i Jag har ingen aning. Vi bokför inte folk på det sättet. anställer människor som kan göra jobbet, punkt. Det enda som syns i statisti- ken är om man har ett särskilt lönestöd eller ett särskilt hjälpmedel kopplat till sin funktionsnedsättning, men de allra flesta har inte det. De allra flesta gör helt enkelt ett vanligt jobb, och det går väldigt bra på jättemånga arbetsplatser. skulle ju inte funka om inte massor av människor med någon typ av funktionsnedsättning gick till jobbet varenda dag och utförde en massa viktiga Men det syns inte i statistiken, eftersom de allra flesta förstås inte är kodade på sin arbetsplats utan helt enkelt utför sitt arbete. Det är viktigt att det inte blir ett likhetstecken mellan funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga. Alla har vi olika funktionsvariationer. är bra på vissa jobb och andra är bra på andra jobb, och det gäller oss alla. skulle inte funka om inte väldigt många personer med funktionsned- sättning gick till jobbet och gjorde ett utomordentligt arbete. Jag vill tacka för rapporten och tycker att det är viktigt att dessa frågor upp- Rapporten är förstås ett viktigt bidrag som regeringen tar med sig inför fortsatta insatser som vi behöver göra. , : Jag kommer från Arbetsmarknadsförvalt- Jag tackar för att jag fått komma och för att jag fått delta i arbetet med rapporten. Jag ska berätta om det arbete som vi gör i staden, som har varit framgångs- rikt, och även lyfta fram några områden som jag tror att vi skulle behöva för- ändra och förbättra för att skapa fler möjligheter för personer med funktions- nedsättning att få ett arbete. Det är jättestora områden, men jag går igenom dem lite kort. Skolan är en viktig del. Precis som tänker jag på krav och förvänt- Vi måste ha krav och förväntningar på människor. underbart att ha det. Tanken ska ju vara att man ska få stöd efter behov, men målsättningen ska vara att man ska inkluderas och förväntas bidra. dåligt med det, men vi möter många människor med funktionsnedsättning som kommer till oss men inte har någon utbildning, i alla fall inte någon som bär. En annan viktig del skulle jag säga är ersättningssystemen i socialförsäk- Vi behöver system som verkar för och syftar till inkludering i arbete och där inlåsningseffekter elimineras. Det är olyckligt om unga människor i sin introduktion till vuxenlivet, på grund av att de inte får ett arbete, måste styrka vad som inte fungerar för att få Här behöver vi satsa på kunskaper och förmågor, som är det man ska komma ut i yrkeslivet med. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Arbetsförmedlingen har en jätteviktig roll och måste bli världsmästare på den grupp som har störst behov av stöd och hjälp. Om man blir det kommer de andra grupperna automatiskt att följa efter utifrån tanken om betydelsen av mångfald och inkludering – att alla människor är med och deltar. Jag tycker också att arbetsmarknaden måste ha ett annat synsätt vad gäller kompetens och validering av kompetens. Vad är kompetens, kunskaper och förmågor? tillämpar kompetensbaserad rekrytering, och staten tillämpar förtjänst och skicklighet. Många av de rekryteringssystem och förfaranden som finns överallt i samhället utgår väldigt mycket från att eliminera risk. Vi behöver även någon form av system som maximerar vinst. är våra kandidater de bästa, men de kanske inte tar sig igenom själva rekryteringsförfarandet, varpå de kommer till oss. Vi behöver göra förändringar på alla dessa områden för att nå framgång. Jag ska nu berätta lite om hur vi jobbar i . har ett program för delaktighet som grundar sig på om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och det gäller alla stadens verksamheter. Vi på har möjligheter att träffa stadens verksamheter utifrån detta program, och vi skapar samarbeten med dem utifrån den gemensamma grunden att det ska bli en vinn-vinn-situation. Målsättningen ska vara att de får nya duktiga medarbetare till sina verksamheter och att våra aspiranter får en möjlighet till stabila alternativa karriärvägar. Det är grunden.