rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — Vägledarna har den specialkompetens som krävs för snäv vägledning, och i den vida vägledningen spelar vägledaren ofta en central roll för den övergripande strategi som rektorn lägger upp för skolans samlade arbete med studie- och yrkesvägledningen. Studie- och yrkesvägledaren kan t.ex. ha en samordnande funktion och fungera som ett stöd i lärarnas arbete med den vida vägledningen i undervisningen. Hur den samlade studie- och yrkesvägledningen i skolan är tänkt att tillgodose elevernas behov av vägledning illustreras i figur 3.1 nedan. Figur 3.1 Skolans sätt att tillgodose elevernas behov av vägledning. 3.7 ska vara likvärdig Skollagen slår fast att utbildningen i skolväsendet ska vara likvärdig119. Som framgår ovan lyfter fram studie- och yrkesvägledningen som en av 118Skolverket: Allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 1191 kap. 9 § skollagen. 3REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN de verksamheter i skolan som, utöver undervisning, ingår i begreppet utbildning120 och därmed omfattas av kravet på likvärdighet. Enligt skollagen ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i skollagen.121 Utbildningen inom skolväsendet ska också vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas.122 Kravet på likvärdighet innebär att utbildningen ska ha en hög kvalitet var eleven än bor och oavsett elevens sociala och ekonomiska hemförhållanden. Utbildningen ska också kompensera för elevers olika bakgrund och andra skillnader i förutsättningar.123 Att utbildningen ska vara likvärdig innebär därmed inte att undervisningen måste utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Tvärtom innebär kravet på likvärdighet enligt den proposition som låg till grund för beslut om 2010 års skollag att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Likvärdighet innebär enligt regeringen att de fastställda målen kan nås på olika sätt beroende på lokala behov och förutsättningar. Kvaliteten i verksamheten ska dock ha lika hög nivå oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Alla huvudmän måste erbjuda utbildning av sådan kvalitet att barn, ungdomar och vuxna får likvärdiga förutsättningar för att nå utbildningens mål och alla barn och elever ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar.124 Mot denna bakgrund ska alla barn och elever enligt skollagen ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling, enligt skollagen.125 Skollagens krav på likvärdighet vad gäller arbetet med studie- och yrkesvägledningen innebär att huvudmän, men även rektorer, i stor utsträckning kan avgöra hur vägledningen ska utformas och organiseras under förutsättning att verksamheten når upp till de nationella kraven i skollagen och läroplanerna och att eleverna får den studie- och yrkesvägledning de har behov av och rätt till. Som stöd för huvudmän och skolor i deras arbete med studie- och yrkesvägledning finns allmänna råd som bör följas om inte 120Skolverket: Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. 1211 kap. 8 § skollagen. 1221 kap. 9 § skollagen. 123Skolverket ning-i-grundskolan-1.218790 hämtat 170425. 124Enligt den proposition som föregick beslut om 2010-års skollag menade regeringen att likvärdigheten upprätthålls av mål i skollag och läroplaner, betygskriterier, bestämmelser om minsta garanterad undervisningstid, ämnen, lärarbehörighet, särskilt stöd, överklagande samt tillsyn och kvalitetsgranskning. 2009/10:165. 1253 kap. 3 § skollagen. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN huvudmannen och skolan kan visa att man genomför utbildningen på andra sätt som leder till att kraven i bestämmelserna uppnås. 3.8 ska vara opartisk slår i sina allmänna råd fast att studie- och yrkesvägledningen ska genomföras på ett professionellt sätt och vila på vetenskaplig grund.126 Av de allmänna råden framgår också att studie- och yrkesvägledningen ska vara opartisk. Eleven behöver kunna lita på att informationen inte styrs av olika särintressen, t.ex. att en föreslagen utbildning har organisatoriska kopplingar till den skola eleven går på eller till företag och organisationer som skolan samarbetar med.127 , som är en intresseförening som verkar för att stärka och utveckla studie- och yrkes-/karriärvägledningen som verksamhet och profession, har även antagit etiska riktlinjer av vilka det bl.a. framgår att vägledningen ska stå fri från särintressen och bygga på vetenskaplig teori och metod. Vägledaren ska också anpassa vägledningsinsatserna efter den sökandes behov och situation.128 3.9Skolverkets och Skolinspektionens roller i arbetet med studie- och yrkesvägledningen och Skolinspektionen är båda statliga myndigheter på skolområdet.129 Medan bl.a. har en främjande och stödjande roll ska Skolinspektionen kontrollera och granska att huvudmän och skolor efterlever de bestämmelser som finns och uppfyller de nationella kraven på verksamheten. ska stödja huvudmän och skolor () är förvaltningsmyndighet för skolväsendet. I enlighet med sin instruktion ska genom sin verksamhet främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö samt bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för eleverna. ska vidare följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och kontinuerligt göra en analys av behov av åtgärder inom området samt utarbeta och genomföra insatser som tillgodoser dessa behov och kontinuerligt informera regeringen om analysen och arbetet. ska även föra officiell 126Skolverket: Allmänna råd. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 2013; : Kvalitet i studie- och yrkesvägledning – Hela skolans ansvar. 127Skolverket: Allmänna råd. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 128Sveriges vägledarförening: Etiska riktlinjer. 129I ett avlämnat betänkande av Skolmyndighetsutredning: Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola, SOU 2018:41, föreslås en ny myndighetsstruktur på skolområdet. Utredningen föreslår bl.a. att och i skolväsendet ska bli nya myndigheter och att , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten läggs ner. Betänkandet bereds i . 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN statistik över skolområdet och genomföra nationella uppföljningar och utvärderingar. Myndigheten ska också bidra till och redovisa sitt arbete med att trygga den nationella kompetensförsörjningen och underlätta elevers etablering på arbetsmarknaden samt följa upp och analysera kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller i fortsatta studier, efter avslutad utbildning. Myndigheten ska vidare stödja utvecklingen när det gäller samverkan mellan skola och arbetsliv. Därutöver ska främja utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Som en del i att främja en positiv utveckling ska utforma och kontinuerligt utveckla de styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela föreskrifter om. I uppdraget ligger bl.a. att utforma föreskrifter och allmänna råd. Allmänna råd är rekommendationer om hur författningar (dvs. lagar, förordningar och föreskrifter) kan tillämpas och syftar till att påverka utvecklingen i en viss riktning och att främja en enhetlig rättstillämpning. Råden bör följas om inte huvudmannen och skolan kan visa att man genomför utbildningen på andra sätt som leder till att kraven i de nationella bestämmelserna uppnås. Inom ramen för sitt uppdrag har upprättat allmänna råd för huvudmäns och skolors arbete med studie- och yrkesvägledning. Dessa ska fungera som ett stöd i skolhuvudmännens och skolornas arbete med att planera, organisera och genomföra studie- och yrkesvägledningen för eleverna i de olika skolformerna i enlighet med skollagen och läroplanerna.131 Myndigheten ska även i nära samarbete med kommuner och andra huvudmän stödja dem i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra huvudmännens förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten.132 Bland annat anordnar i samarbete med lärosäten utbildningar som riktar sig till olika yrkeskategorier i skolväsendet. Bland utbildningarna märks t.ex. rektorsutbildningen. Vidare ansvarar myndigheten för olika utvecklingsprogram för skolor i behov av stöd. Exempel på insatser när det gäller studie- och yrkesvägledningen redovisas i kapitel 8. har sammanfattningsvis genom utvecklingen av styrdokument, sin analysverksamhet och de stödjande insatser som riktar sig till skolor och huvudmän huvudsakligen en främjande roll. Skolinspektionen utövar tillsyn av huvudmän och skolor Den svenska skolan är i stor omfattning decentraliserad.133 För att kontrollera att huvudmän och skolor uppfyller de nationella krav som finns i bl.a. skolla- 130Förordningen (2015:1047) med instruktion för . 131Skolverkets webbplats: hämtat 170421. 132Förordningen (2015:1047) med instruktion för . Betänkande från : Staten får inte abdikera! kommunaliseringen av den svenska skolan. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN gen och läroplanerna finns statlig tillsyn. Skolinspektionen är statlig tillsyns- myndighet för skolväsendet.134 Skolinspektionens övergripande tillsynsansvar slås fast i skollagen.135 Enligt Skolinspektionens instruktion syftar myndighet- ens granskning av huvudmän och verksamheter till att verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska även bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kun- Skolinspektionen granskar återkommande skolor och huvudmän inom ra- men för den s.k. regelbundna tillsynen. Den regelbundna tillsynen består av huvudmannatillsyn och prioriterad tillsyn av skolor. I de fall inspektionen kan konstatera brister kan myndigheten fatta beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts Skolinspektionen genomför även tematiska kvalitetsgranskningar. tetsgranskningarna behandlas avgränsade områden, t.ex. ett särskilt ämne eller problemområde inom skolan. I samband med tillsyn och kvalitetsgranskning ger Skolinspektionen också råd och vägledning om vad skolan behöver rätta till utifrån de krav som finns i lagstiftningen. Myndigheten har uppmärksammat huvudmännens och skolornas arbete med studie- och yrkesvägledning i både den regelbundna tillsynen och i kva- En genomgång av Skolinspektionens beslut när det gäller huvudmäns och skolors arbete med studie- och yrkesvägledning i grund- respektive gymnasieskolan har genomförts inom ramen för den här uppfölj- Resultatet av genomgången redovisas i kapitel 4. 1341 § förordningen (2011:556) med instruktion för . I Skolinspektionens uppdrag ingår även att behandla ansökningar om att driva skolor med enskild huvudman (friskolor). 13526 kap. 2 § skollagen. 1361 § förordningen (2011:556) med instruktion för . 13726 kap. skollagen. Efter det att Skolinspektionen genomfört en tillsyn mot en huvudman eller en skola fattar myndigheten ett beslut. I de fall inspektionen funnit brister i verksamheten kan kritiken formuleras antingen som en anmärkning, ett föreläggande eller ett föreläggande med vite. För att kontrollera att huvudmannen åtgärdar de brister som Skolinspektionen konstaterat gör Skolinspektionen ett uppföljningsbesök. Huvudmannen har rätt att överklaga om Skolinspektionen beslutar om vitesföreläggande eller om myndigheten beslutar att vidta tvångsåtgärder mot huvudmannen. I sådana fall ska huvudmannen överklaga beslutet hos den allmänna förvaltningsdomstolen. 4Styrningen av studie- och yrkesvägledningen – brister och framgångsfaktorer Som framgår av kapitel 3 har huvudmän och rektorer med utgångspunkt i skollagens och läroplanernas bestämmelser stor frihet att själva avgöra hur de ska lägga upp och organisera verksamheten för att kunna erbjuda eleverna den studie- och yrkesvägledning de har rätt till enligt författningarna. Kravet på att utbildningen ska vara likvärdig oavsett var i landet den bedrivs innebär inte att verksamheten behöver vara utformad likadant överallt, men den måste hålla hög kvalitet på alla skolor. Flera undersökningar har det emellertid visat att studie- och yrkesvägledningens resurser och kvalitet varierar på ett betydande sätt mellan huvudmän och mellan skolor. I det här avsnittet redogörs översiktligt för de brister i arbetet med studie- och yrkesvägledningen som har kunnat konstateras bl.a. med avseende på styrningen av verksamheten samt de avgörande faktorer som identifierats för att vägledningen ska fungera på ett tillfredsställande sätt. 4.1 Många elever vill ha mer vägledning I kapitel 2 diskuteras elevernas förändrade och ökade behov av studie- och yrkesvägledning. Flera svenska undersökningar pekar på att många elever efterfrågar mer vägledning än de erbjuds. Bland annat har i flera rapporter redovisat uppgifter om elever som önskar mer och bättre studie- och yrkesvägledning. I en studie publicerad 2012 som byggde på intervjuer med elever som bytt studieväg i gymnasieskolan beskrev elever som uppgav att de upplevt att deras första val av gymnasieprogram ”inte var deras grej”. Det var enligt inte ovanligt att eleverna uppgav att de inte fått tillräckligt med information eller vägledning inför valet till gymnasieskolan, vilket fått som konsekvens att de mer råkat hamna på programmet snarare än att de aktivt sökt sig till det.138 I en annan undersökning som publicerade 2014 uppgav de intervjuade eleverna att de inte fått tillfälle att fördjupa sin kunskap om olika utbildningars kopplingar till arbetslivet och att de saknat möjlighet att få information om olika utbildningar. bedömde mot denna bakgrund att elevernas kunskaper om arbetsmarknaden behövde stärkas liksom integreringen av studie- och yrkesvägledningen i undervisningen.139 Också andra undersökningar har lyft fram elevernas upplevelse av att inte ha fått tillräcklig studie- och yrkesvägledning. I en enkätundersökning från 138Skolverket: Gymnasial lärlingsutbildning 2008–2011. Deltagande, elevernas erfarenheter och studieresultat. 2012 och : Börja om på nytt program i gymnasieskolan. Statistik och elevröster. 139Skolverket: Vad gör ungdomar efter gymnasieskolan? 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER elevkårer och () uppgav 40 pro- cent av de gymnasieelever som svarade att de fått för lite eller ingen vägled- ansåg att möjligheten till kontinuer- lig studie- och yrkesvägledning spelade en viktig roll för deras studiemotivat- Enligt flera forskarrapporter upplever många ungdomar i att gym- nasievalet är ett mycket viktigt val men ett val som många känner en stor oro inför.141 saknar många ungdomar vuxna att tala med om sin framtid och för dem kan studie- och yrkesvägledaren spela en särskilt viktig roll. tan hälften, , av ungdomarna i årskurs 9 som Skolinspektionen till- frågade i sin kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i grund- skolan 2013 uppgav dock att de inte hade någon vuxen att prata om sina fram- Av granskningen framgick också att många elever efterlyste längre samtalstid, fler samtal och ett mer aktivt stöd från studie- och yrkesväg- Sammanfattningsvis visar ovan refererade undersökningar att många ele- ver bedömer att studie- och yrkesvägledningen är viktig men att många elever upplever att de inte fått del av vägledning i den omfattning eller av den kvalitet de hade önskat. 4.2Skolans kompensatoriska uppdrag och studie- och yrkesvägledningen Som framgår av kapitel 3 ska undervisningen, i vilken studie- och yrkesvägledningen ingår, enligt skollagen vara likvärdig och skolan kan behöva kompensera för elevers olika förutsättningar. Som ett resultat av att elevernas behov blivit större har även behovet av kompensatoriska insatser i skolans arbete med studie- och yrkesvägledningen ökat. Vägledningen är en viktig del i skolans kompensatoriska uppdrag Ett stort antal undersökningar visar att elevernas socioekonomiska bakgrund har stor betydelse för deras skolresultat. publicerade 2018 en undersökning som visar att elevernas socioekonomiska bakgrund det har fått större betydelse för betygsresultaten i årskurs 9. Den ökade betydelsen av elevernas socioekonomiska bakgrund förklaras främst av att antalet invandrade elever ökat och att dessa elever har en svagare socioekono- 140Sveriges : Från avhopp till examen. Så vill skolan utveckla skolan. 141Lovén, : Kvalet inför valet. Om elevers förväntningar och möten med vägledare i . Dresch, och , : ”Vägen efter ” i , . (red). Att bana vägen mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. 142Skolinspektionen: i . Bland de som svarade att de hade någon att prata med uppgav flera elever att de pratade med sina föräldrar eller med äldre syskon och kompisar. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER misk bakgrund än de personer som tidigare invandrat till . Genomsnittsåldern för de barn och ungdomar som invandrat till är högre än tidigare och deras föräldrar har sämre socioekonomisk status. som de invandrade elevernas förutsättningar försämrats har gruppen också vuxit som ett resultat av ökad invandring. Även för elever födda i , både elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund, har den socioekonomiska bakgrunden fått en ökad betydelse, men ökningen är betydligt mindre än för utlandsfödda elever.143 menar att man vid en analys tydligt ser tecken på att orsaken till den ökade betydelsen av elevernas socioekonomiska bakgrund för betygsresultaten inte i första hand står att finna i att skolan skulle ha blivit sämre på sitt kompensatoriska uppdrag än tidigare utan att det är mer troligt att elevernas förutsättningar har blivit mer olikartade och gjort det kompensatoriska uppdraget svårare för skolan.144 Betydelsen av elevernas bakgrund för deras skolresultat speglas även i en rapport från . Rapporten omfattade en analys av data från Pisaunder- sökningen som genomfördes och visar att invandrade elever, dvs. både nyanlända elever och elever som varit i , presterar sämre i svensk skola än invandrade elever i andra länder. av de invandrade eleverna i bedömdes vara lågpresterande i jämförelse med i genomsnitt i . Av eleverna som var födda i bedömdes vara lågpresterande.145 Representanter för flera arbetstagarorganisationer som organiserar rektorer, studie- och yrkesvägledare samt lärare och som lämnat uppgifter inom ramen för den här uppföljningen pekar också på vikten av studie- och yrkesvägledningens roll i skolans kompensatoriska uppdrag. Att skolan ger eleverna perspektiv på arbetslivet och de möjligheter som finns till utbildning och arbete kan enligt och vara särskilt viktigt för elever vars föräldrar saknar eller endast har svag koppling till arbetsmarknaden. Vägledningen i är därför viktig också för yngre elever.146 menar vidare att skolans kompensatoriska arbete som utgår från ett individcentrerat arbetssätt är mycket viktigt. För elever som är nyanlända eller kommer från familjer som lever på försörjningsstöd har de enskilda studie- och yrkesvägledarna en nyckelroll för att med utgångspunkt i elevernas individuella behov systematiskt och återkommande stödja elevernas 143Den kraftigt ökade betydelsen av socioekonomisk bakgrund för betygsresultaten för invandrade elever är enligt en viktig förklaring till att den socioekonomiska betydelsen för elevernas betyg i genomsnitt ökat för samtliga elever. 144Av de socioekonomiska bakgrundsfaktorerna är det föräldrarnas utbildningsnivå som har den största betydelsen för elevernas betygsresultat, men utbildningsnivåns betydelse har inte ökat . Däremot har föräldrarnas inkomst blivit allt viktigare, och framstår som den centrala förklaringen till den ökade betydelsen av socioekonomisk bakgrund för betygsresultaten. För utlandsfödda elever har även föräldrarnas utbildningsnivå och grad av bidragstagande bidragit till den ökande betydelsen av socioekonomisk bakgrund för skolresultaten. : Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. En kvantitativ studie av utvecklingen i slutet av . 145OECD: The Resilience of Students with an Immigrant Background. Factors that Shape Well-being. 146Uppgifter från och . 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER utveckling och vidga deras perspektiv när det gäller studier och framtida ar- Sammanfattningsvis har alltså elevernas bakgrund fått större betydelse för skolresultaten än tidigare och kraven på skolans kompensatoriska arbete har Detta gäller alla delar av skolans uppdrag, också studie- och yrkesvägledningen som forskning visar är särskilt betydelsefull för elever som kommer från en studieovan miljö. Skolornas prioriteringar av vissa elevgrupper Av de rektorer som svarat på den enkät som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen uppger av grundskolerektorerna att de prioriterade arbetet med studie- och yrkesvägledning för vissa elevgrupper. Motsvarande andel för rektorer i gymnasieskolan var . Detta innebär att ungefär hälften av rektorerna i såväl grundsom gymnasieskolan uppgav att de prioriterade vissa elevgrupper i arbetet med studie- och yrkesvägledningen. I fanns i enkätresultaten dock stora skillnader mellan skolor som endast hade klasser med årskurs 1–6 och de skolor som hade högstadium. Av rektorerna för skolor med endast årskurs 1–6 uppgav att de prioriterar arbetet med studie- och yrkesvägledning för vissa elevgrupper medan motsvarande andel för rektorer för skolor med högstadium var . Det var alltså betydligt vanligare att grundskolerektorer på skolor med högstadieelever prioriterade vissa elevgrupper i arbetet med studie- och yrkesvägledningen i jämförelse med rektorer på skolor med yngre barn i låg- och mellanstadiet. De rektorer som i svaren på utskottets enkät uppgivit att vissa elevgrupper prioriterades på deras skola ombads även att uppge vilka dessa grupper var. Rektorerna kunde välja flera svarsalternativ. av grundskolerektorerna som svarat att vissa elevgrupper prioriterades uppgav att elever i årskurs 8–9 prioriterades inför gymnasievalet, uppgav att elever i senare årskurser som riskerade att inte bli behöriga till något av gymnasieskolans nationella program prioriterades och uppgav att elever i behov av särskilt stöd prioriterades. av grundskolerektorerna uppgav att nyanlända elever prioriterades. Av de gymnasierektorer som uppgett att vissa elevgrupper prioriterades i arbetet med studie- och yrkesvägledningen uppgav att elever som riskerade att inte nå kraven för en gymnasieexamen prioriterades. uppgav att elever på introduktionsprogrammen prioriterades och att elever i behov av särskilt stöd prioriterades. uppgav att nyanlända elever prioriterades och en nästan lika stor andel, , uppgav att elever som skulle göra val inom ramen för sin utbildning prioriterades.148 147 Uppgift från . 148 Bilaga 1 och 2. 4 STYRNINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN, BRISTER OCH FRAMGÅNGSFAKTORER