rfr · H50WRFR5 · 2018-01-01 00:00:00 — Vid intervjuerna kom också fram att SIP kan bidra till tidsvinster eftersom alla berörda aktörer samlas vid ett och samma tillfälle med brukaren. social utvärdering (SBU) har i ett antal utvärderingar visat att samverkan mellan vårdnivåer, mellan kommun och landsting och också över professionsgränserna kan minska både människors lidande och onödiga utgifter. Frågan om ett brett genomförande av SIP skulle kunna bidra till både samhällsekonomiska vinster och bättre vård för den enskilde behöver vidare undersökas. Brister vad gäller brukardelaktigheten Barn och unga deltar av olika anledningar sällan i SIP-möten. Alla intervjuade framhåller vikten av att barnens röst blir hörd och menar att det behövs förbättringar inom området. Lösningar som lyfts fram är att ta del av barnens berättelse innan och låta barnet delta på en del av mötet, t.ex. via Skype. Flera menar att det behövs kunskap hos mötesledaren om hur barnets röst bäst tas till vara. Även äldre multisjuka kan ha svårt att delta vid SIP- möten, särskilt om de är långa. Även i den gruppen kan tekniska hjälpmedel användas för att underlätta brukardelaktigheten. 234 WHO (2015) World report on ageing and health. 5 UTVÄRDERINGS- OCH FORSKNINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER Samordnare och koordinatorer – viktig funktion för SIP På flera håll i landet har man arbetat med koordinatorer och särskilda samordnare för att underlätta kontakterna med olika aktörer. En SIP-samordnare som känner till relevanta aktörer, och kan kartlägga tillgängliga insatser och på vilken nivå de kan sättas in kan vara ett värdefullt stöd vid SIP-möten. En samordnare kan också upptäcka och informera ledningarna om strukturella problem i verksamheterna och på så vis vara en motor i utvecklingsarbetet. It-verktyg och gemensam dokumentation behöver utvecklas Gemensamma kallelser och gemensam dokumentation fungerar inte delvis på grund av avsaknad av gemensamma it-system. Här pågår ett utvecklingsarbete, vilket när det fungerar kommer att underlätta de administrativa delarna för SIP-arbetet. Elektroniska kallelser och SIP-dokumentation kommer även att underlätta uppföljning av SIP-arbetet generellt. Det finns olika mallar för SIP i landet. Några av de intervjuade menar att deras SIP-mall behöver ses över eftersom den är för komplex och svårförståelig. Sekretesslagstiftningen – kan upplevas som ett hinder Sekretesslagstiftningen kan i vissa fall försvåra arbetet över myndighets- och institutionsgränser då viktig information inte kan överföras från socialtjänst eller sjukvård till exempelvis skolan utan vårdnadshavarnas medgivande. Det är viktigt att den enskildes skydd inte åsidosätts i strävan att skapa goda samverskansarenor. Informationsutbytet mellan utförare av socialtjänst och utförare av hälso- och sjukvård kan ske då patienten eller brukaren ger sitt samtycke. Skolans roll – viktig och behöver förtydligas Skolan spelar en nyckelroll i arbetet med SIP för barn och unga. I stort sett alla barn finns i förskola och skola, vilket innebär att skolan har förutsättningar för att tidigt upptäcka vilka barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa och att tidigt hjälpa dem. Skolan står för lejonparten av kallelser till SIP-möten i de flesta intervjuade kommunerna och regionerna. finns det lokala och regionala överenskommelser med skolan vad gäller deras roll i att kalla till SIP men flera menar att det är bättre att skolans roll regleras i lagstiftningen så att de får samma tyngd som socialtjänst och BUP. Det skulle även innebära att skolans roll förtydligas nationellt och inte bygger på lokala initiativ. Många av de intervjuade menar att det råder en förvirring i verksamheterna på grund av att det finns för många olika typer av planer inom och mellan verksamheterna. Planerna har sitt ursprung i olika bestämmelser och lagrum. 5 UTVÄRDERINGS- OCH FORSKNINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER kan enligt några av de intervjuade ersätta många andra planer. Enligt SKL finns det sammanlagt 18 identifierade planer inom vård- och omsorgsområdet och ytterligare tre planer inom skolans område. Ett exempel på en annan lagstadgad plan är individuell plan enligt lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Den som har en insats enligt LSS ska erbjudas en individuell plan enligt 10 § LSS. På motsvarande sätt som för SIP ska planen innehålla beslutade och planerade insatser och upprättas i samråd med den enskilde. Bra verktyg – när det fungerar I utvärderingen framkommer att för att SIP ska fungera så behövs det ett individfokuserat förhållningssätt, enighet om verksamheternas olika ansvar, kunskap om samverkan och resurser för samverkan. Flera av de intervjuade menar att när SIP fungerar är den ett kraftfullt verktyg för brukarna. Det ger brukaren och anhöriga bättre överblick över insatserna och kan ibland påskynda insatser. Uppföljningen av insatserna är också viktigt inom SIP. Det ger brukaren möjlighet att återkoppla vad som fungerar väl och mindre väl. 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m., bet. 2009/10:SoU3, rskr. 2009/10:12. 2016/17:106 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, bet. 2016/17:SoU18, rskr. 2016/17:326. Myndighetsrapporter, utredningar m.m. (2013) Om samverkan – för utveckling av hälsa och välfärd. Condelius A, , (2016) Exploring the Implementation of Individual Care Plans in Relation to Characteristics of Staff. 6: 582–590. Danermark B (2015) Att samverka för att förbättra barn och ungdomars psykiska hälsa – en kunskapsöversikt. Rapport till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Derwinger (2015) Uppföljning SIP genom intervjuer med berörda familjer och unga. Fjellfeldt M, , (2017) Psykisk hälsa: ett mångfacetterat uppdrag: Analys av behovsbilder och handlingsstrategier i 21 länsplaner sammanställda inom ramen för statens satsning inom området psykisk hälsa. (2016) Samverkan vid SIP-möten: En studie om professionellas upplevelser av faktorer som möjliggör samt försvårar interfunktionell samverkan. kommun (2013) Riktlinjer för fast vårdkontakt och samordnad individuell plan (SIP). (2014) Utvärdering av Gröna kortet, en rutin och checklista för hur samverkan skapas kring barn och unga. , kommun för . , (2013) Samverkan kring barn och unga i behov av särskilt stöd. Natur & Kultur . Kassberg A-C & (2016) Vart är vi på väg? Utvärdering av kommunaliseringen av hälso- och sjukvård i ordinärt boende i . REFERENSER 2017/18:RFR5 Elgán T (2016) Samordnad individuell plan (SIP) – En uppföljande studie av en utbildningsinsats till personal inom . Rapport nr 59. KSL, SLL (2016) Information till personal om SIP för barn och unga Samordnad individuell plan, version 160901. Myndigheten för vård- och omsorganalys (2016) Samordnad vård och omsorg. En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2015) Psykisk hälsa – ett gemensamt ansvar: Lärdomar från PRIO och tidigare statliga satsningar . Myndigheten för vårdanalys (2014 a) VIP i vården? – Om utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom. Myndigheten för vårdanalys (2014 b) Utvärdering av handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa – Lägesrapport . (2016) Samordnad individuell plan (SIP) – Professionellas samt barn och föräldrars erfarenheter. , , , (2016) Agenda för samverkan eller verksamhetens agenda? Om professionellas erfarenheter av samverkan enligt samordnad individuell plan (SIP). Socialvetenskaplig tidskrift 1: 1-22. (2014) Samordnad individuell plan – Decenniets reform! SKL drev projektet mellan 2011–2014 enligt en överenskommelse med staten, So- cialdepartementet. (2017) Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa. S2016/07839/FS. (2014) Uppdrag att stödja arbetet med samordnad individuell planering S2014/2927/FS. (2014) Nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar 2014-2017, dnr. (2012) PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016, dnr S2012.006. Region (2015) Samordnad individuell plan (SIP), slutrapport. 2017/18:RFR5 REFERENSER län (2016) Uppföljning av arbetet med Samordnad Individuell Plan i län, /1. (2011) Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? (2017) Rapport . SKL (2017) Barns och ungas hälsa i – En beskrivning av nuläget. SKL (2016 a) Överenskommelsen Psykisk ohälsa – Prestationsbaserad ersättning. SKL (2016 b) Stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa – Slutrapport . Uppdrag psykisk hälsa, dnr 14/6484. SKL (2015 a) Samordnad individuell plan för äldre (SIP) – När det behövs samordning. SKL (2015 b) Slutrapport för Psynk –2014. SKL (2013) Framställan om behov av översyn av nuvarande regleringar kring individuella planer inom vård- och omsorgsområdet till . och (2017) Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. (2015) Hälsoärende och process-id – Förutsättningar för en sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation kring individanpassade processer. (2014) Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – vid handläggning och utförande av LSS-insatser. (2013 a) Samverka för barns bästa – en vägledning om barns behov av insatser från flera aktörer. (2013 b) Försöksverksamheter och samverkansnätverk för de mest sjuka äldre. (2011) De mest sjuka äldre. Avgränsning av gruppen. SOU (2017) Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar SOU: 2017:9. REFERENSER 2017/18:RFR5 SOU (2016) Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. SOU (2016) Effektiv vård. SOU (2006) Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. SOU (2010) Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. SOU (2015) Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. (2015) Divergent . Obstacles to Collaboration in Ad- dressing the Needs of Children and Adolescents. Ødegård A (2014) Tverrprofesjonelt samarbeid – et samfunnsoppdrag. Ylvén R (2015) Samordning av stöd för barn och ungdomar med flerfunktionsnedsättning och deras familjer. Örnehag A (2017) Samverkan över professionsgränserna vid samordnad individuell plan. Tiohundra ett vård- och omsorgsbolag, erbjuder sjukvård och omsorg för alla åldrar, runt om i kommun. Uppdrag Psykisk hälsa. /sip/material-som-ror- sip/motescirkeln/. Uppdrag Psykisk hälsa. Projektledare (–unga) Processledare (–unga) Projektchef (liv för sjuka äldre) Ansvarig för framtagande av metodstöd SIP Län/Region/Kommun SIP–barn och unga ”En dörr in” Processledare, Barn och unga psykisk (o)hälsa Förvaltningschef, och utbildning Områdeschef skola/särskola Utvecklingsledare (äldre) Barn- och ungdomshabiliteringen, kurator och socionom Barn- och ungdomshabiliteringen, kurator och socionom Projektledare omvårdnadsförvaltningen, kommun Enhetschef , leg. psykolog Sakkunnig särskola, stöd och utveckling, barn- och Skolplikt, stöd och utveckling, Avdelningschef äldreomsorg, vård- och Strateg för social hållbarhet Regionala exempel – barn och unga () och kommuner kom 2008 överens om gemensamma riktlinjer för samverkan kring barn och unga, en s.k. BUS-överenskommelse under namnet Norrbus. I den reviderade versionen av Norrbus235 (2013) framhålls att eftersom i stort sett alla barn finns i förskola och skola finns där också förutsättningar för att tidigt upptäcka vilka barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa och att tidigt hjälpa dem. Rutiner för samverkan och SIP har tagits fram för personal och verksamma hos respektive huvudman. Rutinerna har tryckts upp i ett enkelt instruktivt format, det s.k. Gröna kortet236 och blir ett viktigt stöd i arbetet med SIP. En utvärdering av Gröna kortet visar att en stor majoritet av användarna anser att rutinerna och checklistan har satt barnets perspektiv i fokus. Trots att SIP inte finns omnämnd i skollagen på motsvarande sätt som i HSL och SoL kan alltså skolan ansvara för, medverka och initiera att en SIP upprättas. Skolan är m.a.o. en given aktör när den individuella planen upprättas för barn och unga. Bland framgångsfaktorer i framhålls förekomsten av en struktur och en organisation för samverkan genom Norrbusöverenskommelsen. En annan framgångsfaktor är att man har utvecklat och följer upp rutiner för samverkan samt att man har utvecklat en första linje tvärs över organisationsgränser (t.ex. Familjens hus i och ).237 Deltagande i Psynkprojektet238 framhålls även som en bidragande orsak till att länsdelen har kunnat få bra resultat när det gäller samarbete.239 I Region finns en överenskommelse mellan huvudmännen om SIP kring personer med psykisk funktionsnedsättning. I den beskrivs ansvarsfördelningen mellan de bägge huvudmännen, de specifika ansvarsområdena (hjälpmedel, sysselsättning och rehabilitering samt boende) och målgrupperna. Överenskommelsen lyfter även fram att verksamheterna ska göra sitt yttersta för att underlätta samverkan och ge stöd i vardagsmiljön för gruppen barn och unga. Verksamheter som arbetar utifrån skollagen har enligt överenskommelsen i regionen möjlighet att kalla till SIP. Det omfattar enskilda aktörer som en 235Kommunförbundet , , Norrbus – Samverkan kring barn och unga mellan och kommunerna i , 2013. 236Namnet syftar på ett kort med rutiner för samverkan som har tagits fram för personal och verksamma hos respektive huvudman. Se vidare i Norrbus, 2015, s. 7. 237http://norrbus.overkalix.se/omsorg/norrbus 238Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om intensifierat samverkansarbete för barn och ungas psykiska hälsa. 239Erik , e-brev . BILAGA 2 REGIONALA EXEMPEL – BARN OCH UNGA kommun eller som slutit avtal med. Respektive huvudman ansvarar för att tydliggöra detta. Fristående huvudmän informeras om möjligheten att sluta hängavtal med kommun eller läns landsting.240 I ingår förskolan och skolan som jämlik part. Det betyder att förskolan och skolan kan kalla till om de upptäcker behov av samordning. Förskolan och skolan ansvarar för att planera och följa upp insatserna i samverkan med berörda parter när barnets behov kräver det samt för att upprätta en samordnad individuell plan. Om de professionella bedömer att den enskilde har behov av bedömning eller behandling genom någon annan verksamhet som inte har kontakt med den enskilde, skickas en remiss till den berörda verksamheten enligt gängse rutiner.241 Inom ramen för de länsgemensamma överenskommelserna finns även lokala överenskommelser inom kommuner och delar av länet. och socialförvaltningen ger tillsammans en utbildning i hur man leder SIP-möten. Utbildningen riktar sig till verksamma inom skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård. I en uppföljning genomförd 2014 lyftes ett antal positiva erfarenheter fram i samband med SIP; att upprätta en SIP innebär att alla får samma budskap, konflikter minskar, samordning genererar lättare arbete, nya idéer kan komma fram under mötet, familjen står i centrum, man får med sig något från mötet (dvs. blanketten), det sker en återkoppling, och det är positivt när barnen är med. Men uppföljningen visade också att olika tolkningar av lagstiftningen och överenskommelserna finns kvar i verksamheterna. Egna tolkningar av lagstiftningen kan skapa förvirring och öka risken för konfrontationer mellan verksamheter i stället för att förenkla samordningen. Andra hinder var att SIP inte görs av alla aktörer och att SIP inte omfattas av skollagen. Vidare konstaterades att det ofta fanns svårigheter med mötestider. Stora upptagningsområden klassades också som en stor utmaning i samband med SIP.242 Inom ramen för ett utvecklingsprojekt i Region genomfördes ett projekt –2014 med syfte att alla berörda verksamheter i länet skulle få tillräcklig kunskap om och beredskap för att uppmärksamma, initiera, genomföra och följa upp samordning av individuella planer. Projektets syfte var även att jobba fram en enhetlig tolkning av lagen som accepteras av samtliga berörda verksamheter och som säkerställer samordning mellan kommunerna i och Region . Dessutom var målet att utarbeta välfungerande verktyg som ska vara tillgängliga och funktionella för alla berörda medarbetare i de berörda organisationerna.243 240Region , SIP i skolan, dokument-id 09-171632. 241Marie Rahlén-Altermark, skriftligt svar. 242Region (2015). Samordnad individuell plan (SIP). 243Region (2015). Samordnad individuell plan (SIP). BILAGA 2: REGIONALA EXEMPEL – BARN OCH UNGA I studien konstateras att trots att det har gått lagstiftningen skärptes och att länsöverenskommelser arbetats fram och reviderats för viktiga samverkansområden så är kännedomen om SIP låg. Personalen som arbetar inom SoL och HSL upplever stor osäkerhet om vad SIP innebär och vad man förväntas göra, vilket innebär stor risk för att olika tolkningar växer fram och bidrar till att försvåra samverkan. Det finns en gemensam överenskommelse (BUS) mellan () och kommuner i (KSL). I överenskommelsen anges fem samverkanspunkter varav en är att upprätta en samordnad individuell plan vid behov och tydliggöra uppföljningsansvaret.244 I informationen om SIP till personal i kommunerna i anges att de som arbetar inom socialtjänst och hälso- och sjukvård och som bedömer att en SIP behövs för att någon ska får sina behov tillgodosedda, måste starta ett arbete med en samordnad individuell plan. Det anges också att andra kan föreslå att ett arbete med en samordnad individuell plan ska startas om de upptäcker ett behov, exempelvis de som arbetar inom förskola och skola. Kommuner kan ha egna överenskommelser som anger att elevhälsan, förskolan och skolan själva ska ta initiativ till SIP om de upptäcker ett behov av samordning.245 Ett antal stadsdelsförvaltningar har upprättat överenskommelser som tydliggör att förskola och skola kan ta initiativ till SIP.246 I finns sammanlagt åtta BUS-grupper som täcker in samtliga stadens fjorton stadsdelar. pågår en satsning kring särskilda SIP-samordnare, och har fem, och sju, av åtta BUS-grupper en SIP-samordnare knuten till sig.247 En uppföljning visar att många i länet uppfattar att är för omfattande och svår att fylla i248. I finns riktlinjer kring samverkan runt barn och unga, de s.k. Västbusriktlinjerna. 2010 initierades en revidering, bl.a. med anledning av lagändringen om samverkan. I de riktlinjer som antogs 2012 är en förändring att skolans samverkansskyldighet uttryckligen nämns.249 I en av stadsdelsförvaltningarna i () har man lyft in frågan om SIP i skolans utvecklingsarbete. 244SLL, KSL, Samverkan kring barn i behov av särskilt stöd (BUS), 2012. 245KSL, SLL, hälso- och sjukvårdsförvaltningen, Information till personal, Samordnad individuell plan – Barnets/ungdomens plan, version 160901. 246Bromma, , , , , . 247Elin , E-brev . 248KSL, SLL, hälso- och sjukvårdsförvaltningen (2015). Uppföljning av BUS- överenskommelsen. 249FoU i Väst s. 27. BILAGA 2 REGIONALA EXEMPEL – BARN OCH UNGA valtning i använder SIP-kollen när ett möte leds av medarbe- tare inom resursenheten individ- och familjeomsorg. arbetat på att ge skolan samma möjligheter och skyldigheter som socialtjänst och hälso- och sjukvård att ta initiativ till SIP. dubblades antalet SIP jämfört med perioden –2014. Skolan står för den allra största delen av ökningen, både som initiativtagare och som samordnare. gjordes en kartläggning i för att under- söka hur SIP tillämpas för personer med psykisk funktionsnedsättning.250 De verksamheter som arbetade utifrån rekommendationer kring SIP eller med pla- nering enligt samverkansmodellen vård- och stödsamordning, hade genomfört ett nytt sätt att arbeta. I stället för att arbeta vidare på redan befintliga planer använde de SIP för ett nytt avstamp; de började gemensamt om från början för att se vad verksamheterna kunde göra för den enskilde. verkade medföra att både den gemensamma planeringen och den enskildes medbestämmande blev bättre. De flesta intervjuade ansåg att avsikten med ge- mensam planering både var att organisera och samordna insatser mellan verk- samheter och att få en hög grad av brukarinflytande. flesta i praktiken huvudsakligen hade en organisatorisk betoning. framkom att majoriteten av respondenterna upplevde att de både hade haft nytta av planen, fick komma till tals under mötet och hade haft inflytande över vad som bestämdes. Brukarmedverkan verkade dock vara större än brukarin- Flera av de ifyllda SIP-mallarna hade tydliga brister. saknades ibland uppgifter om vilka som närvarande, vem planen gällde och Samtliga planer innehöll någon form av målformulering, men få hade tydligt mätbara delmål uppställda. I allmänhet innehöll SIP informat- ion om planerade insatser, men få förtydligade vilka insatser den enskilde öns- Resultaten tyder på att SIP har en funktion att fylla, men att den trots det inte alltid uppfyller den enskildes upplevda behov. 250 Esbjörnson S, Hagqvist A (2013) Individuell plan enligt SoL och HSL Till nytta för brukarna? Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar