rfr · H50WRFR10 · 2018-01-01 00:00:00 — Regeringen har i princip infört ett moratorium när det gäller tvåårsomprövningar. Det tycker jag är jättebra. Man har också snabbt gått in och korrigerat den helt orimliga domen . Min fråga är: Varför valde då inte regeringen att korrigera de helt orimliga konsekvenserna av domen som innebär att andning inte är ett grundläggande behov? Det handlar om alla dessa barn, ungdomar och vuxna som är helt beroende av respirator och som kan leva ett liv hemma eller med sin familj men där man nu går in och rycker undan rätten till assistans. Varför valde inte regeringen att korrigera denna dom snabbt på samma sätt som ni gjorde en snabbkorrigering av domen ? , : Tack så mycket, ! Det var viktigt för regeringen att göra detta stopp och en omprövning när det gäller tvåårsomprövningarna och likadant kring domen om väntetid och beredskap eftersom det på ett så dramatiskt sätt skulle förändra tillvaron för individer. När det gäller den andra frågan har vi från regeringens sida sett behovet av den stora förändringen av LSS och alla insatser, däribland också personlig assistans. Det ligger i utredarens arbete nu att på det viset genomlysa och komma Det är som vi kommer att kunna få ta del av Vi ser fram emot de heltäckande förslag som kommer därifrån. Vi avvaktar alltså utredningen . (V): Vi har bevittnat en helt fasansfull avveckling av assistans Det beror förvisso på rättspraxis men också på att vi har haft ett ensidigt fokus på fusk. Det handlar även om besparingskrav. åtta av tio avslag. Det är verkligen horribelt. Vi har länge efterfrågat en utred- ning för att gå tillbaka till grundintentionen med lagstiftningen. Men vi fick en utredning som innehåller besparingskrav och som inte ser över domarna. Min fråga är: Vilka möjligheter har utredaren att pre- sentera en utredning som ska värna intentionen i lagen – vilket regeringen sä- ger sig vilja göra – när direktiven inte innebär någon översyn av samtliga do- mar och dessutom innehåller besparingskrav? , : Jag tolkar mitt uppdrag så här: Det står i direktiven om grundintentionerna i lagen. Det är inte så att jag ska välta saker över ända i utredningen. De grundläggande intentionerna ligger fast. tycker att jag har i uppdrag att se över domarna. Det var det jag försökte säga. Det är inte så att jag utgår från den praxis som råder och det som har hänt , utan jag gör en egen, självständig bedömning av hur jag tycker att den personliga assistansen ska vara utformad. Då ingår självklart att titta på den rättspraxis och de domar som finns . Så visst tolkar jag mitt uppdrag så. Sedan får vi naturligtvis se vad jag kommer fram till när jag gör det på ett (L): Fru ordförande! Först och främst vill jag rikta ett varmt tack till alla föredragande för utmärkta tal och belysning ur lite olika syn- Min fråga går till statssekreterare . rinnelsen till den utveckling som vi har hört om och som har lett till allt från utredningsdirektiv till beslut och tillfälliga lösningar är regeringens häv- dande av domarna och den rättspraxis som har trätt i kraft efter dem. handlar också om fusk, överutnyttjande och felanvändning. siffror på av den statliga assistansbudgeten. ger i dessa delar mycket på det som kallas för expertmetoden. pekat på rätt höga siffror. Om man ser på egna siffror, an- talet polisanmälningar och så vidare är bilden rätt skild från bedömningarna i Min fråga får gärna också kommenteras av generaldi- rektör : Hur ser man på den kritik som riktas mot sättet att göra dessa bakgrundsberäkningar? Och finns det anledning för regeringen att något revidera omfattningen av fusket med anledning av att beräkningarna innehåller så stora osäkerhetsfaktorer? Kan det innebära någon form av ändring av exempelvis direktiv i utredningen så att man breddar dem något? Kan det också ändra någon form av inriktning på den förda politiken? , : Tack så mycket för frågan, ! Det är jätteviktigt att de pengar som anslås till välfärden verkligen går till välfärden. I det här sammanhanget, när vi talar om personlig assistans, är det de som behöver den som pengarna ska gå till. De ska inte gå till dem som driver kriminella nätverk eller på andra vis försöker tillskansa sig pengar på ett oegentligt sätt utifrån välfärden. Det är klart att också vi hör och noterar att det finns en diskussion mellan experter och akademiker om olika metoder att räkna fram. Det är förstås viktigt att en sådan diskussion försiggår. Det vi har att lita till är de olika utredningar och underlag som vi får från våra myndigheter. Tyvärr förekommer fusk och kriminalitet, som också måste motverkas. Det är någonting som är viktigt för regeringen att ta på allvar. Det står inte i motsats till att värna det som är intentionen för alla de brukare som verkligen är i behov av insatserna. Men vi kommer inte att ändra direktiven. , : satt FUT-delegationen och gjorde en bedömning av fuskets omfattning. Det var över 100 personer inblandade, enligt bedömningen. Som jag kan bedöma det är detta det mest seriösa arbete som har gjorts för att bedöma fuskets omfattning. Jag har själv varit chef för , och jag vet att detta att bedöma mörkertal helt enkelt handlar om att göra bedömningar. Om man visste hur stort det var hade det inte varit ett mörkertal. Utredningen pekade också på ett ganska stort osäkerhetsintervall, som jag har för mig låg på mellan . har det hänt en del , och det är bra. Det kom en ny utredning som lade sig på en något lägre nivå, mellan . Det kanske visar på en utveckling av bedömningen, eller också har det hänt någonting. Det som är viktigt är att utgångspunkten för arbete mot fusk och kriminalitet inte är siffrorna på , utan det är de utredningar vi gör och de impulser och signaler som vi får från allmänheten och från rättsväsen som vi agerar på. , till exempel, gjorde vi 87 anmälningar till polisen och 62 till Inspektionen för vård och omsorg. Vi stoppade utbetalningarna för 20 bolag där vi ansåg att det fanns fusk och oegentligheter. Detta arbete syftar i grunden till att skydda den oerhört viktiga insatsen personlig assistans. Jag är övertygad om att det inte finns någon som anser att det är riktigt att pengar går iväg till denna typ av verksamheter. Den senaste härvan visar på utbetalningar på närmare 150 miljoner till ett fuskande bolag. Detta är oerhört viktigt för att se till att rätt åtgärd går till rätt person och att pengarna går åt rätt håll. Ordföranden: har på ett grundligt, bra och tydligt sätt fått en redovis- ning av den rättsutveckling som har gjort att det är 1 200 personer färre som har assistansersättning från staten än det var 2015. Vi har också fått höra hur viktigt det var med det nödstopp som regeringen gjorde med anledning av den ytterligare dom som kom . Jag har en fråga till regeringen. när vi i utskottet har påtalat den stora förändring som drabbar enskilda människor har regeringen, inte minst , hänvisat till ett par utrednings- uppdrag som har getts till myndigheter, och Försäkringskas- Dem har vi också fått redovisade här . har, förutom det som sägs , en formulering som jag har Den finns i det som rapporterades . Det står så här: Därför bedömer att de enskildas egna behov troligen inte till- godoses i samma utsträckning som när de enskilda hade eller kunde ha fått Det är svart på vitt och tydligt precis det som regeringen säger: Vi har väntat, och vi behöver mer underlag! Detta underlag finns nu svart på vitt. Människor får inte längre det de har behov av. Vi har hört från – en av alla de kommuner och regioner som vittnar om att de försöker hantera situationen. Men man säger uttryckligen att man gör det ge- nom att inte följa alla lagar. Min fråga till regeringen lyder därför: Varför är det inte lika angeläget för regeringen att göra en snabb förändring när vi ser att det inte fungerar utifrån tolkningarna av de tidigare domarna på samma sätt som man väljer att göra när det gäller domen 2017? son som får besvara frågan. , : Tack så mycket för frå- Jag vill återkomma till att det naturligtvis för rege- ringen är viktigt att vi ska värna möjligheten till en god LSS i dess helhet och personlig assistans i synnerhet, eftersom det är det som är aktuellt Därför lade vi, som också frågeställaren lyfter, fram det förslag som nu ligger i en proposition hos om att stoppa tvåårsomprövningarna och förändra runt väntetid och beredskap. Vi vet nu också, tack vare rapporterna från och Social- styrelsen, långt mycket mer om hur situationen är för olika personer som har haft personlig assistans. Det vi också vet är det som lyftes fram här i presen- tationen av bland andra : Nästan alla får någon typ av annan får inte någon insats alls. Vi är mycket medvetna om, och har tagit del av, redogö- Den insats människor får i stället är ibland den personliga kommunala assistansen, ibland en annan LSS-insats och ibland en SoL-insats. vissa, är det alltså ingen insats alls. Upplevelsen hos de enskilda kan förstås vara att insatsen är av en annan form, en annan karaktär och ibland en annan kvalitet. Det som har lyfts fram här är att det ibland kan vara en avlastningsservice för föräldrar snarare än en särskild insats gentemot ett barn. Det är förstås stora förändringar. Så är det absolut. Den kunskapen har vi nu verkligen, och vi har på det sättet en mycket bättre bild av hur det faktiskt står till. Det är klart att det med denna kunskap är viktigt att kunna se hur faktaunderlaget kan användas, bland annat vidare av utredningen i sina helhetsförslag. Vi har faktisk kunskap insamlad systematiskt av våra myndigheter. För oss är detta en viktig del av det som utredningen bland annat kan ha möjlighet att använda i sitt betänkande. (S): Jag har ett par frågor till Kommuner och Landsting. Vi har hört från flera talare här att flera kommuner har sett sig nödgade att bygga gruppboenden för barn. Det skulle vara intressant att höra om det finns någon siffra på hur stor omfattningen är. Hur många kommuner har sett sig föranledda att göra detta? En annan fråga handlar om att många kommuner har valt att upphandla den personliga assistansen i stället för att bedriva den själv. Då får man alltså ett annat avtal än med som gör att det blir billigare insatser. Man kan anställa personlig assistans på ett annat avtal. Det leder i sin tur till att man får en mer splittrad verksamhet gentemot brukarna. Man får flera assistenter som kommer hem och gör insatserna, vilket naturligtvis strider mot lagstiftningens intentioner. Min fråga är: Är detta en följd av de här domarna? tog inte upp det i sitt anförande. Eller är det en utveckling som har pågått ? , Kommuner och Landsting (SKL): När det gäller gruppboenden vet vi inte hur många som planeras att byggas. Men vi får berättelser. Främst är det i och som man nu är i planeringsstadiet för gruppboenden för barn för att kunna lösa detta. När det gäller den andra frågan har jag inte hört någonting om det som du beskriver, utan det är ju brukaren själv som väljer sin personliga assistans. Jag känner inte igen det, så jag kan inte svara på frågan. (M): Tack för en intressant dag och många bra inspel! Det vi hörde om att det är 1 200 färre som får LSS än 2014 är en intressant siffra. Vi har blivit många fler i , och det vore märkligt om alla skulle vara utanför detta skydd. Jag skulle vilja ställa min fråga till statssekreteraren. Är regeringen nöjd med utfallet? Lagen är inte ändrad. säger att man egentligen inte har ändrat något och att det inte finns grund för det. Men ändå är det så många färre som har fått LSS. Tycker regeringen att detta är bra, eller är det en dålig utveckling? , : Tack så mycket för frå- Vi vill naturligtvis att lagen ska vara riktigt bra för de enskilda som behöver den. Det är därför vi har denna utredning som Det är klart att vi inte är nöjda med utvecklingen. tar den utveckling som sker på allvar, och det är därför vi har begärt in de olika underlagen från myndigheterna. Det är därför vi lade fram förslagen om att frysa tvåårsomprövningarna och förändra när det gäller väntetid och bered- Det var behövligt. Det är viktigt att vi gör saker på ett sätt så att det verkligen kan vara en fungerande lagstiftning. Vi värnar intentionerna i LSS. (V): Tack för bra föredragningar! Min fråga går till och till departementet och regeringen. De indragningar som gjorts av assistansen har drabbat många barn och unga, som har redovisat här. Föräldrarna får dra ett orimligt Finns det någon som helst konsekvensanalys av vad som händer med för- Sjukskriver de sig exempelvis? Det blir ju en kostnad i andra ändan och också ett fall för . , : När vi kommer med ett rättsligt ställ- ningstagande gör vi en juridisk konsekvensanalys, kan man säga, men vi har inte gjort någon konsekvensanalys när det gäller föräldrar. vara intressant att se hur det påverkar. (S): Jag är nog en av dem som har suttit längst i socialut- skottet av oss som närvarar här. Jag var med när den första domen kom, som förändrade tillämpningen kraftigt. Det handlade om grundläggande Jag jagade den dåvarande borgerliga regeringen för att få besked om det behövde göras lagstiftningsförändringar för att lagstiftningens intentioner fortsatt skulle gälla. Jag lyckades aldrig få något besked om det. har den nuvarande regeringen utarbetat ett antal förslag till förändringar i lagstiftningen som ska ta bort en del av de senare domarnas konsekvenser. Men det absolut viktigaste i hela denna diskussion är hur vi ser till att de män- niskor som har behov av samhällets stöd för att få ett bra liv utifrån sina förut- sättningar faktiskt får detta. har vi hört från . Det var ett befriande anförande där man tittade utifrån person, inte utifrån organisation. Min fundering som lagstiftare, som vi ju är, är om något skulle behöva göras för att man ska kunna arbeta på ett sätt som liknar det som talar om till dess att vi får en lag som är anpassad och som ser till att de intentioner som gällde från början gör det också i fortsättningen. Jag uppfattar att alla politiska partier i uttalar att de vill att det ska vara så. Det blev en ganska lång fråga, och jag ber om ursäkt för det. Hur ser vi till att de som har behov av hjälp och stöd faktiskt får detta också innan vi har lyckats ändra lagen? Att det behövs är jag övertygad om. , : Exempel som , som vi har fått höra om här och som nämnde, där man utgår ifrån hur vi ska lösa denna uppgift utifrån vad som blir bäst för person, inte organisation, som han formulerade det, har ett tillvägagångssätt som gör att kommuner och landsting, som har det yttersta ansvaret för oss medborgare, verkligen kan ta detta ansvar. Om det sedan krävs lagändringar som ger ytterligare förutsättningar för ett sådant arbetssätt är det naturligtvis läge att får del av dessa. Ordföranden: Även har perspektiv att lämna på detta. , Kommuner och Landsting (SKL): Vi har inte några jättebra lösningar utöver dem som har redovisats , men det är viktigt att man ser över de behov som finns hos den grupp som har råkat illa ut, nämligen de som inte har några grundläggande behov och som alltså faller ur assistansen. Men detta betyder inte att de inte har behov, för det har de – stora behov. Men det som de har behov av är hälso- och sjukvårdsåtgärder i hemmet. Man kan konstatera att denna grupp egentligen inte är tänkt för assistans från början. Det står ingenstans i några förarbeten eller annat att assistansersättning eller assistans från kommunen är tänkt för personer med behov av hälso- och sjukvårdsåtgärder, oavsett om det kallas egenvård eller hälso- och sjukvård. Därför finns det anledning att titta på detta och se hur det ska lösas, för det är inte självklart att man ska ha assistans om man faktiskt inte har behov av hjälp med att äta, klä på sig, kommunicera eller andra grundläggande behov. Det kanske är någon annan insats man behöver. Vi måste kanske tänka fritt och komma på andra lösningar, för behoven behöver tillgodoses. Den situation som har uppstått är att konflikter som har funnits lyfts till ytan när man kan ha assistans, för då måste man göra en omprövning av bedömningen av egenvård. Egenvårdsbegreppet i sig är otydligt, så det är svårt att veta vad egenvård egentligen är. I vissa fall har man bedömt det som egenvård fast det har krävts utbildning av de personer som ska utföra egenvården. Är det då egenvård eller sjukvård, kan man undra. Var går gränsen för när det börjar bli patientosäkert om man kallar något egenvård? Detta måste man också ta ställning till. Om man kan bedöma det som egenvård kan det bli en typ av hälso- och sjukvård som kommunen inte har befogenhet att utföra utan som är Då hamnar man i en situation där man inte kan avtala om detta med kommunen, och det kan bli väldigt svårt att få det utfört på ett sätt som är inom lagstiftningens ram. Vi vill poängtera att det är viktigt att man tittar på denna fråga och löser den för de personer som har drabbats. Ordföranden: ett perspektiv på denna fråga vill , : Jag vill förtydliga att vi har tagit fram föreskrif- ter för bedömning av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egen- När man har bedömt den som egenvård har man gjort bedömningen att det är säkert och tryggt där hemma. Då är det inte fråga om hälso- och sjukvård utan om något som man kan utföra själv eller med hjälp av personliga assi- Det är viktigt att titta på hur det ser ut i hemmet, på arbetsplatsen eller i skolan där man ska hjälpa till med egenvården. Det är också viktigt att hålla isär hälso- och sjukvård och egenvård, för egenvård är inte hälso- och sjukvård utan något som man kan klara själv. Det kan vara fråga om enkla saker som att ta sin medicin, men det kan också vara att övervaka att respiratorn fungerar, sondmatning och trakeostomi. Detta är en utveckling som går framåt. Det bästa för patienterna är att till- sammans med sin läkare bedöma om de kan vara hemma. Det är viktigt att det är säkert och tryggt. På , där jag har jobbat med dessa frågor , har vi aldrig sett långa utbildningar för att kunna utföra egenvård, utan det är ofta fråga om instruktioner och åtgärder som man klarar av själv. Sedan kan man ha andra behov som också kräver hälso- och sjuk- vård, ofta i samarbete med specialistvården. Så är det till exempel för många av de barn som det är fråga om . Ordföranden: Jag riktar min nästa fråga till . Jag skulle vilja gå tillbaka till det underlag som kom från myndigheterna I underlag skriver man bland annat att för av dem som fick assistansersättningen indragen har Försäkrings- kassan ändrat sin bedömning av ett eller flera grundläggande behov utan att det framkommit att personernas hjälpbehov har minskat. Det har alltså gjorts en ny bedömning utan att livssituationen har ändrats. Detta innebär att många personer som fick sin bedömning inte får det som de hade tidigare. I och med att regeringen införde en nöd- broms, där man korrigerar utifrån domen 2017 men inte de tidigare domarna, och att inga tvåårsomprövningar kommer att göras, blir det, så som har påpekats , en helt annat rättslig situation för de personer som fick sitt beslut än för de personer som inte hann få det. De hamnar i olika rättslägen. Utifrån ditt perspektiv som forskare, hur är detta utifrån ett lagligt perspektiv? Är det över huvud taget rimligt att vi har olika rättslägen för människor som utan egen förskyllan hamnat i den ena eller andra situationen? , : Tack fru ordförande, det är en väldigt bra fråga! Jag ska försöka förklara min ståndpunkt. Vi kommer att få en ny förvaltningslag. Som alla känner till har det kommit en proposition. I 37 § kommer man att kodifiera den så kallade rättskraftsprincipen, som innebär att gynnande förvaltningsbeslut inte ska ändras såvida det inte finns ett förbehåll i beslutet, såvida den enskilde inte har lämnat vilseledande uppgifter i utredningen som har lett till ett felaktigt beslut eller såvida det inte finns tvingande säkerhetsskäl, men det är knappast aktuellt här. Det kan också vara så att förutsättningarna ändras. Med detta menas inte att man har ändrat i praxis från det ursprungliga beslutet, så att säga, utan att den enskildes förutsättningar har ändrats. Behoven har minskat, det är inte samma sociala situation eller vad det nu kan vara. Behovet finns helt enkelt inte kvar. När det gäller rättskraftsprincipen – man pratar också om negativ rättskraft i så kallade gynnande förvaltningsbeslut – ska den enskilde känna trygghet i att det gynnande beslut som personen har fått kommer att bestå såvida inte förutsättningarna ändras. Jag ser till exempel inga problem med tvåårsomprövningen, bara den tolkas som att man kan ändra om förutsättningarna finns, det vill säga förbehåll i beslutet, vilseledande uppgifter eller ändrade förhållanden, men inte annars. har tillämpat en tolkning där man säger att tvåårsomprövningen är en helt ny prövning. Det ursprungliga beslutet har alltså ingen rättskraft enligt bedömning. Enligt mitt sätt att se och så som man ser det i den nya förvaltningslagen finns det en negativ rättskraft, och detta innebär att det ursprungliga beslutet ska gälla så länge förutsättningarna inte ändras. Så tänker jag. (S): Jag skulle vilja höra kommentarer om slutsatser, både de senaste och de tidigare, när det gäller att det finns möjligheter för och myndigheterna att göra andra rättstillämpningar som utgår ifrån målsättningarna i lagstiftningen och konsekvensbedömningar. Det skulle vara intressant att höra om detta. , : Den sista frågan handlar om tvåårsomprövningarna och hur den hittillsvarande konstruktionen ser ut i lagstiftningen. Där får vi se hur det kommer att se ut framöver med en ändrad lag. När vi gör våra tolkningar av regelverket utgår vi, som jag sa, ifrån det som står i lagtext, förarbeten och rättspraxis på en generell nivå. Det är alltid en individuell bedömning i de enskilda ärendena. Det är nog där man kan komma in på att använda det bedömningsutrymme som finns. Men vi måste ha en tolkning på generell nivå för att ge handläggarna vägledning i hur tillämp- ningen ska se ut. (L): Ordförande! Jag skulle vilja fortsätta med frågeställning- arna runt kommunernas, landstingens och regionernas ansvar kontra statens ansvar, nu när detta minskar inom denna sektor. Vi har hört SKL:s konsekvensanalyser och funderingar kring detta, och vi har hört om det, får vi väl säga, mycket goda exemplet . ganska unikt, och en del andra kommuner har nämnts där det säkert pågår Jag vet att de allra flesta kommuner arbetar hårt med dessa frågor för att försöka lösa dem på bästa sätt utifrån lokala förutsättningar, men det är väldigt besvärligt, som SKL har belyst. När det gäller dialogen mellan SKL, som företrädare för kommuner, lands- ting och regioner, och staten undrar jag var rågången egentligen går, och hur man, nu när gränsen förflyttas, gör analysen, framför allt från Regeringskansli- ets sida, av att de långtgående effekterna blir inom den korta perioden. Jag förstår att det kommer utredningssvar och att man får behandla detta i budgettexter, men detta sker här och och påverkar socialnämnder och andra Just analysen av det pågående skeendet skulle vara intressant att få be- lyst lite djupare. , : Tack, ! Det som jag vill understryka ytterligare är att det, eftersom det finns ett delat huvudmannaskap för den personliga assistansen, är en förutsättning att det finns en samverkan, ett samarbete och en dialog mellan den stat- liga nivån och den kommunala och regionala, även om de har sina olika lagstadgade utrymmen som de ska tillgodose, besluta om och ha sin praxis Det är därför viktigt att det yttersta ansvaret för invånarna till slut alltid ligger hos kommunen. På detta sätt tas initiativ där man utgår ifrån verklig- heten här och . Det är inte för att skjuta på saker som vi hänvisar till att det finns en utredning utan för att vi vill ha det ordentligt gjort och förberett för att, som jag nämnde tidigare, få en långsiktigt hållbar lagstiftning. Det finns initiativ. Vi fick höra om exemplet , men jag känner också till bland andra och . Detta visar att det är viktigt att kunna lösa den uppkomna situationen och naturligtvis också att det finns en