eunbil · H60N4C740A · 2018-11-26 00:00:00 — Rådet har hörsammat uppmaningen och presenterar för antagande vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor ett åtgärdskoncept i kampen mot människosmugglingsnätverk. Syftet med konceptet är att förbättra och fördjupa det interinstitutionella samarbetet på EU- nivå och nationell nivå, optimera tillgängliga operativa verktyg, förstärka befintliga funktioner och använda de kanaler EU:s externa relationer erbjuder i form av utökat samarbete med prioriterade tredjeländer. Konceptet omfattar såväl redan pågående som planerade åtgärder och ger förslag till hur dessa kan EUCO1/16, EUCO 26/16, EUCO 31/16, EUCO 8/17, EUCO14/17, EUCO 9/18, 2EUCO 13/18 fördjupas och utvecklas, exempelvis förbättrat informationsutbyte. De åtgärder och initiativ som presenteras inbegriper såväl civila som militära myndigheter och aktörer. I den europeiska migrationsagendan som antogs av kommissionen , identifieras kampen mot människosmuggling som en prioritering. Också i den europeiska säkerhetsagendan4 som antogs av kommissionen , framhävs samarbetet mot människosmuggling inom EU och med tredjeländer som en prioritering i kampen mot organiserad brottslighet. Kommissionen publicerade i ett meddelande 2015 mot smuggling av migranter (2015-2020)5 där kraftfullare europeiska insatser mot människosmuggling efterfrågas, bl.a. genom förstärkta polisiära insatser och förbättrat informationsutbyte. I det koncept som presenteras för antagande i rådet, konkretiseras flera av dessa åtgärdsförslag. Människosmuggling innebär att enskilda människors liv, hälsa och egendom äventyras och sätter rättsstatens principer ur spel. Regeringen ser allvarligt på denna typ av brottslighet och de kriminella nätverk som ligger bakom. Regeringen välkomnar initiativet till åtgärdskoncept mot människosmuggling. anser regeringen att det behövs bättre underlag kring hur stora kostnader förslagen medför. Information om kostnader och finansiering är nödvändigt för att bedöma åtgärdernas kostnadseffektivitet och hur de förhåller sig till andra insatser på EU-nivå. Regeringen avser att verka för att det slutliga konceptet ska vara utformat så att det går att finansiera genom omprioriteringar inom nuvarande budgetram (2019-2020) och att det är förenligt med regeringens övergripande prioriteringar om nästa fleråriga budgetram (MFF). 9.Rättsliga och inrikes frågor: prioriteringar inför nästa fleråriga budgetram (Sr , Sr Fritzon) Avsikten med behandlingen i rådet: Riktlinjedebatt Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. 3KOM (2015) 240 slutlig 4KOM (2015) 185 slutlig 5KOM(2015)285 slutlig behandlad vid samråd med : Samråd har skett om den fleråriga budgetramen vid ett flertal tillfällen, . Samråd om Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och Fonden för integrerad gränsförvaltning skedde . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning i finansutskottet har hållits om EU:s fleråriga budgetram –2027. Överläggning i socialförsäkringsutskottet har hållits om Asyl- och migrationsfonden. har informerats om Fonden för inre säkerhet och Fonden för integrerad gränsförvaltning . presenterade kommissionen sitt förslag till en ny flerårig budgetram för åren 2012–2027. Meddelandet som publicerades i samband med detta beskriver inriktningen på kommissionens förslag och de ändringar i budgeten som kommissionen anser nödvändiga för att möta EU:s utmaningar. I kommissionens förslag finns sju utgiftrubrikerna: 1) inre marknaden, innovation och den digitala ekonomin, 2) sammanhållning och värderingar, 3) naturresurser och miljö, 4) migration och gränsförvaltning, 5) säkerhet och försvar, 6) grannländer och omvärlden, och 7) EU:s offentliga förvaltning. presenterade kommissionen förslag till två förordningar/finansieringsprogram för det rättsliga området. Dessa ingår i utgiftsrubrik 2, sammanhållning och värderingar. Programmet rättsliga frågor föreslås uppgå till för perioden –2027. Programmet rättigheter och värden, som handläggs i , föreslås uppgå till . presenterade kommissionen förslag till förordningar om inrättande av en fond för integrerad gränsförvaltning respektive Asyl- och migrationsfonden. Båda ingår i utgiftsrubrik 4, migration och gränsförvaltning. Budgeten för perioden –2027 för fonden för integrerad gränsförvaltning föreslås uppgå till och Asyl- och migrationsfonden till . presenterade kommissionen förslag till förordning om inrättande av fonden för inre säkerhet vilken ingår i utgiftsrubrik 5, säkerhet och försvar. Budgeten för fonden föreslås uppgå till . Det finns även sju EU-byråer inom politikområdet rättsliga och inrikes frågor som finansieras via EU-budgeten. Dessa är Europeiska gräns- och , Europol, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska polisakademin, Eurojust, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora IT- system inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor den 6–kommer en riktlinjedebatt att hållas. Ordförandeskapet har ännu inte specificerat vad diskussionen på rådsmötet ska ha för fokus. Regeringen välkomnar att rådet ska diskutera prioriteringar inom ramen för EU:s nästa fleråriga budgetram inom området rättsliga och inrikes frågor. 10.Övriga frågor (Sr , Sr Fritzon) a)RIF-ministermöte mellan och (den 8–) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor som hölls i den 8–. b)om europeiska värderingar, rättsstatlighet och säkerhet (den 19–) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet: Information från ordförandeskapet om högnivåkonferensen om europeiska värderingar, rättsstatlighet och säkerhet som hölls i den 19–. c)Wienprocessen Resultat och uppföljning Avsikten med behandlingen i rådet: Information från ordförandeskapet om resultat och uppföljning gällande Wienprocessen. d)Det tillträdande ordförandeskapets arbetsprogram Föredragning av Avsikten med behandling i rådet: Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden januari–. 11.Avtalsrätt – direktivet om avtal om försäljning av varor (Sr Fritzon) Allmän inriktning Avsikten med behandlingen i rådet Överenskommelse om allmän inriktning om varudirektivet. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. -KOM (2017) 637 slutlig /0288 (COD) Ändrat förslag till och rådets direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor -9261/18 JUSTCIV 122 CONSOM 152 DIGIT 105 AUDIO 40 DAPIX 155 DATAPROTECT 100 CODEC 833 -Fakta-PM 2017/18:FPM21 behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till civilutskottet 2018. Överläggning med civilutskottet . Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor på nätet eller annan distansförsäljning av varor (se faktapromemoria 2015/16:FPM37). Förslaget hade sin bakgrund i kommissionens meddelande om en digital inremarknadsstrategi för . presenterades ett förslag till direktiv om tillhandahållande av digitalt innehåll. Kommissionen presenterade ett ändrat förslag till direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor. I förslaget utvidgade kommissionen tillämpningsområdet för det ursprungliga förslaget så att direktivet ska gälla vid all försäljning av varor. Syftet med ändringen är att åstadkomma samma köprättsliga regler då en näringsidkare säljer en vara till en konsument oavsett om det sker på nätet, i butik eller på annat sätt. I direktivet fastställs vissa krav om avtal vid försäljning av en vara mellan en säljare, i egenskap av näringsidkare, och en konsument. Till exempel anges vilka kriterier som ska styra bedömningen av om en såld vara är avtalsenlig eller inte. Om varan inte är avtalsenlig, dvs. varan är felaktig, anges i direktivet vilka påföljder konsumenten kan göra gällande. Beroende på omständigheterna kan konsumenten göra gällande rätt till avhjälpande av felet, omleverans, prisavdrag eller hävning av avtalet. Vidare regleras olika tidsfrister, bl.a. inom vilken tid en konsument måste reklamera ett fel och en säljare ska ha bevisbördan för att ett fel i en vara inte varit ursprungligt. I direktivet finns även vissa särregler för en vara med digitalt element, dvs. en vara som har integrerat digitalt innehåll eller digital tjänst. En närmare beskrivning av förslaget finns i faktapromemorian 2017/18:FPM21. Under förhandlingarna av direktivförslaget har fått gehör för mycket som vi har verkat för. Till exempel innebär förslaget nu att det är möjligt för att behålla vår 3- åriga reklamationsfrist och det har införts ett undantag från direktivets tillämpningsområde för köp av levande djur. När det gäller förhandlingarna om direktivet om digitalt innehåll antogs en allmän inriktning på . Avsikten är att slutföra dessa tillsammans med kommande trilogförhandlingar om varudirektivet. På rådsmötet ska ministrarna ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till en allmän inriktning om varudirektivet. Regeringen anser att kan ställa sig bakom den föreslagna allmänna inriktningen om varudirektivet. 12.Bryssel IIa-förordningen (omarbetning) (Sr Fritzon) Allmän inriktning Avsikten med behandlingen i rådet Förslaget tas upp för allmän inriktning avseende samtliga artiklar och de viktigaste beaktandesatserna. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. -9227/18 JUSTCIV 120 riktlinjedebatt vid RIF (frågor om erkännande och verkställighet av interimistiska åtgärder, placering av barn i en annan medlemsstat och utformning av systemet för erkännande och verkställighet) -Fakta-PM 2015/16:FPM116 Ny II-förordning -10767/16 JUSTCIV 184 Kommissionens förslag till rådets förordning om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (omarbetning) behandlad vid samråd med : , , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information har lämnats till civilutskottet , och . Överläggningar har hållits med civilutskottet , , och . Förslaget, som presenterades , är en omarbetning av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (II-förordningen). Förordningen är tillämplig i alla medlemsstater utom . Förslagets övergripande syfte är att underlätta handläggningen av internationella tvister om föräldraansvar och om bortförande av barn och att förbättra den fria rörligheten av avgöranden på detta område i EU. Ett exempel på en sådan förändring är att kravet på verkställbarhetsförklaring har tagits bort. Det har också införts en allmän bestämmelse om barns rätt att komma till tals. Vidare har reglerna om när ett avgörande från en annan medlemsstat kan vägras erkännande eller verkställighet därför att barnet inte har fått komma till tals blivit tydligare. På rådsnivå diskuterades förslaget första gången vid informella . Därefter har det hållits riktlinjedebatter om centrala frågor i förslaget vid fyra olika tillfällen i . Senast hölls en riktlinjedebatt om frågor om erkännande och verkställighet av interimistiska åtgärder, placering av barn i en annan medlemsstat och utformning av systemet för erkännande och verkställighet. Regeringens bedömning är att det förslag som läggs fram för allmän inriktning uppfyller den övergripande målsättningen att förbättra reglerna om internationella tvister om föräldraansvar och om bortförande av barn. bör därför ställa sig bakom förslaget. 13.Förordningen om överlåtelse av fordringar (Sr Fritzon) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2017/18: FPM65, kommissionens förslag KOM (2018) 96 behandlad vid samråd med : – behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till civilutskottet . Kommissionen presenterade förslaget till förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Förslaget är en del av kommissionens handlingsplan för en kapitalmarknadsunion och syftar till att skapa en klarhet och förutsägbarhet i frågan om vem som äger en fordran efter en gränsöverskridande transaktion, vilket bl.a. kommer att skapa starkare och mer integrerade kapitalmarknader. Diskussioner pågår på expertnivå. 14.Förordningen om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för e- bevisning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten med behandlingen är att nå överenskommelse om allmän inriktning om förordning om tillgång till e-bevisning inom EU. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: ST 12115 2018 INIT, ST 9418 2018 INIT, Fakta-PM (2017/18:FPM88), kommissionens förslag (KOM (2018)225 och KOM (2018) 226. behandlad vid samråd med : och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: överläggning med justitieutskottet samt information res och . Kommissionen presenterade förslag till förordning respektive direktiv om e-bevisning. Endast förordningen kommer att omfattas av den allmänna inriktningen. Förordningen syftar till att ge brottsbekämpande myndigheter inom EU ett ändamålsenligt och effektivt verktyg för att få tillgång till elektroniska uppgifter, som kan användas som bevisning i ett straffrättsligt förfarande. Detta ska ske genom utfärdande av en så kallad Order eller European Preservation Order, dvs. en order att lämna ut respektive spara redan lagrad information. som erbjuder elektroniska kommunikationstjänster som företag som erbjuder olika sorters informationstjänster, däribland sociala medieföretag som Facebook och Google, omfattas. Även företag som erbjuder rena it-infrastrukturtjänster som t.ex. IP-adresser och domännamn omfattas. behöver en åklagare som vill ha ut t.ex. e-post från en tjänsteleverantör som finns i en annan medlemsstat utfärda en Europeisk utredningsorder, eller om leverantören finns utanför EU, begära rättslig hjälp. I båda fallen går en begäran via myndigheterna i en annan stat vilket kan vara tidsödande. De föreslagna ordrarna föreslås i stället få skickas direkt till tjänsteleverantörer eller deras representanter i andra medlemsstater. Först om tjänsteleverantören vägrar att lämna ut information och den utfärdande myndigheten väljer att begära hjälp med verkställigheten, så involveras myndigheterna i den andra staten. Att den verkställande myndigheten inte alls är involverad i det inledande skedet av förfarandet innebär att den inte har någon möjlighet att kontrollera i vilket syfte begäran om uppgifter utfärdats. Detta kan vara problematiskt för främst med hänsyn till svenska grundlagsregler om tryck- och yttrandefrihet. Det innebär också att tjänsteleverantörerna får utföra betungande bedömningar i rättsliga frågor som utförs av den verkställande myndigheten. har därför, tillsammans med flera andra medlemsstater, föreslagit en ordning där staten dit ordern skickas involveras i ett tidigare skede. Efter aktivt påverkansarbete från bl.a. , har medlemsstaterna nu kunnat komma överens om att ta in en skyldighet för den utfärdande myndigheten att underrätta myndigheten i den stat som ordern om utfående av uppgifter skickas till, redan i samband med att ordern utfärdas. Den notifierade myndigheten ges därigenom möjlighet att, parallellt med att tjänsteleverantören tar fram den efterfrågade informationen, granska ordern och framföra invändningar till den utfärdande myndigheten. Att en sådan ordning införs är positivt. Det finns dock vissa inskränkningar i förfarandet, bl.a. behöver underrättelse endast ske när ordern avser vissa typer av särskilt känsliga data. Även ordrar där den person vars information eftersöks bor i den stat som utfärdar ordern är undantagna från underrättelseskyldigheten. En diskussion pågår fortfarande om på vilka grunder som medlemsstater ska kunna invända vid en notifiering respektive vägra att verkställa en order. Vid det kommande rådsmötet ska medlemsstaterna diskutera en allmän inriktning om förordningen. Regeringen bör verka för att regleringen blir effektiv och ändamålsenlig ur ett brottsbekämpningsperspektiv. Det finns dock även andra viktiga hänsyn som måste beaktas i förslagens utformning. De brottsbekämpande myndigheternas behov måste balanseras mot skyddet för enskildas personliga integritet och de privata tjänsteleverantörernas villkor. Förslagen innebär att myndigheter i en annan medlemsstat får vända sig direkt till tjänsteleverantörer i . Även en sådan ordning måste innefatta ett tillräckligt och ändamålsenligt skydd för grundläggande fri- och rättigheter samt värna våra svenska grundlagsregler om bl.a. tryck- och yttrandefrihet. ska därför fortsatt bevaka att ett förfarande införs för ordrar om utlämnande av uppgifter som innebär en skyldighet för den utfärdande myndigheten att underrätta myndigheterna i antingen den medlemsstat där mottagaren av ordern finns etablerad eller den medlemsstat där den berörde personen har sin hemvist. Denna underrättelseskyldighet bör dock såsom en kompromiss kunna begränsas till att avse de mest skyddsvärda uppgiftskategorierna. Vidare ska fortsatt verka för att den involverade medlemsstatens myndigheter ges möjlighet att invända mot en order om denna skulle strida mot den statens nationella regler om exempelvis tryck- och yttrandefrihet. Invändningen ska kunna framställas såväl innan som efter att de begärda uppgifterna har lämnats ut. Den utfärdade myndigheten ska vara skyldig att beakta den framställda invändningen. Därtill ska fortsatt bevaka att det i förordningen införs en bestämmelse som ger stöd för att kunna vägra att bistå med verkställighet med hänsyn till nationella regler om tryck- och yttrandefrihet. Svenska myndigheter ska, inom ramen för ett verkställighetsförfarande, inte tvingas medverka till verkställighet av något som skulle strida mot grundlagen. Vidare ska det bevakas att det inte uppstår oproportionerliga kostnader för företag som tillhandahåller tjänster. 15.Övriga frågor (Sr , Sr Fritzon) Aktuella lagstiftningsförslag Information från ordförandeskapet Avsikten med behandling i rådet: Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. 16.Förhandlingsmandat för det andra tilläggsprotokollet till Budapestkonventionen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten med behandlingen är att ge medlemsstaterna en lägesrapport om den senaste händelseutvecklingen kring kommissionens arbete med att ta fram ett förhandlingsmandat beträffande andra tilläggsprotokollet till Budapestkonventionen. behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet Förhandlingar pågår om kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter. Dessa innehåller bestämmelser som möjliggör för myndigheter i en medlemsstat att begära ut elektroniska uppgifter direkt från tjänsteleverantörer eller deras representanter i en annan medlemsstat. pågår förhandlingar inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den så kallade Budapestkonventionen (konvention om it-relaterad brottslighet), där ungefär samma frågor är tänkta att regleras. Eftersom inte ännu har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart bevaka förhandlingarna men inte aktivt delta. Med hänsyn till frågornas nära koppling till varandra bör arbetet inom och EU koordineras. Annars riskerar vi två regelverk med skilda innehåll på samma område. Det är mot bakgrund av det som , tillsammans med övriga medlemsstater, välkomnat att kommissionen presenterar ett förslag till gemensamt förhandlingsmandat för EU avseende det andra tilläggsprotokollet. Något mandat har ännu inte presenterats. 17.Förhandlingsmandat för ett avtal mellan och om underlättad tillgång till e-bevisning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten med behandlingen är att ge medlemsstaterna en lägesrapport om den senaste händelseutvecklingen kring EU:s arbete med att ingå ett avtal med i syfte att förenkla tillgången till e-bevisning. behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet den en har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns lagrade. ger lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bl.a. under vilka villkor myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . Mot bakgrund av detta och för att undvika en fragmenterad reglering inom EU där medlemsstaterna ingår bilaterala avtal med , har medlemsstaterna, däribland , gett sitt stöd till att kommissionen påbörjar sitt arbete med att förhandla fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. 18.Förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten: genomförande (Sr ) Lägesrapport från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Information och lägesrapport från kommissionen. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten, och –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU) och (info JuU). Förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) antogs vid RIF- rådet . Med undantag för de länder som har valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet, det vill säga , och , har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo samarbetet har möjlighet att ansluta sig i efterhand. Det är tänkt att inrättandet av Eppo ska ta , dvs. att Eppo ska kunna vara operativt . För att det ska kunna ske förväntas att ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder kommer att vidtas . pågår rekryteringen av den europeiska chefsåklagaren. Såsom ej deltagande har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo, men har ett intresse av att säkerställa att förhållandet mellan Eppo och icke deltagande medlemsstater regleras på ett effektivt sätt. anordnade kommissionen och det bulgariska ordförandeskapet en konferens om inrättandet av Eppo. Kommissionen betonade då vikten av samarbete mellan Eppo och andra unionsbyråer och organ. anordnade kommissionen och det österrikiska ordförandeskapet ytterligare en konferens om inrättandet av Eppo. Vid konferensen diskuterades olika frågor som rör inrättandet av byrån och förberedelserna för de deltagande medlemsstaterna. 19.Lagring av uppgifter: lagring av data från elektronisk kommunikation (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om diskussionerna rörande lagring av data från elektroniska kommunikationer för brottsbekämpande ändamål efter Tele2-domen (C-203/15 och C- 698/15). Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 13826/18, 14480/17 (inför ) behandlad vid samråd med : , och lämnades information om de pågående diskussionerna på EU-nivå efter Tele2-domen.