rfr · H50WRFR10 · 2018-01-01 00:00:00 — dialog mellan våra myndigheter och SKL. Det är en förutsättning för att det ska ske ett informations- och faktautbyte, men det är också ett sätt att hitta Jag vill uttrycka min uppskattning över att detta arbetssätt finns. , Kommuner och Landsting (SKL): beskriver det yttersta ansvaret från kommunens sida, men det finns en kommunallag. Om det finns en annan huvudman som är ansvarig är det inte kommunen som har det yttersta ansvaret. Det är detta som blir dilemmat när det gäller hälso- och sjukvården och landstingen, när det som i det här fallet bara handlar om egenvård och svårigheten att delegera hälso- och sjukvård från landstings- och regiondriven hälso- och sjukvård till kommunerna. Då blir det inte kommunerna som har det yttersta ansvaret. Regeringen föreslår att vi ska ha en uppsökande verksamhet från . Vi ska titta på alla som blir av med sin personliga assistans från . Då är det hälso- och sjukvårdslagen som träder i kraft, och ska vi vara uppsökande och informera om att det är hälso- och sjukvård. Detta är alltså ett dilemma, och där är ett jättegott exempel på hur det kan lösas. Jag blir lite ledsen när jag hör att kommunerna har det yttersta ansvaret, för det finns en huvudman till. Det blir otydligt när man för över det till kommunerna. (S): Fru ordförande! Min fråga riktar sig till . I ert jobb och era direktiv ska ni se till att rättssäkerhet tillämpas och att det råder likvärdighet över landet. Jag har sett rapporter som, i alla fall tidigare, har visat att det till exempel är ojämställt och att det i vissa regioner ser olika ut beroende på vilket kön man har – om man är pojke eller flicka. Hur jobbar ni med denna fråga, för att se till att ni får en likvärdighet över landet? , : Jag ska försöka besvara den frågan. Vi har sett detta tidigare och vidtagit en mängd olika åtgärder. Det ena är att vi har förbättrat kvaliteten i våra utredningar, framför allt i det material som ska ligga till grund för de bedömningar som våra beslutsfattare gör. Vi har tydligare stöddokument för handläggningen, och vi försöker höja kompetensen hos medarbetarna genom att utbilda dem i de olika regelverk som finns. Det andra handlar om hur vi har organiserat vårt beslutsfattande, som var utspritt i den organisation som fanns inom . har vi samlat ihop beslutsfattarna så att de jobbar tillsammans. På så sätt kan de diskutera beslut för att säkerställa att inte ett beslut fattas i och ett annat som har liknande omständigheter fattas i en annan del av landet. Vi har höjt kvaliteten i utredningarna, vi har bättre stöd till våra handläggare och vi har ändrat vår organisation så att beslutsfattarna jobbar mycket mer in- tegrerat med varandra för att undvika att det spretar i beslutsfattandet. Ordföranden: tänkte jag ställa den sista frågan innan vice ordföranden ska få avsluta sammanträdet. Jag riktar den till två av företrädarna för de organi- sationer som företräder personer som har assistans. Det är dels , som mestadels har vuxna inom sin organisation, dels , som mestadels har barn med behov. Båda era organisationer har medlemmar som antingen inte har kommit in därför att de sökte efter det att rättstillämpningen ändrades eller som, så att säga, räddades av att tvåårsomprövningarna stoppades. Vad hör ni från era medlemmar? Vilka är de största utmaningarna eller far- hågorna beroende på om man har hamnat i den ena eller den andra gruppen? , : Jag skulle vilja förtydliga lite. Det är klart att det är en lättnad för dem som omfattas av det nya lagförslag som kommer den och att de inte behöver omfattas av omprövningarna. Det blir en tillfäl- Men det är som sagt värre för dem som jag nämnde i mitt anförande och som exempelvis har ramlat ned till hemkommunen och omprövas . är ingen idé att överklaga, som jag nämnde. Fristen omfattar inte ens dem och inte heller dem som föll ur före domsluten. , barn och ungdomar (RBU): Jag sa det förut, och jag säger det igen: Det är klart att man kan införa ett nödstopp för tvåårsomprövningar. ligger det på bord, men det kommer säkerligen att bli så. Det gick faktiskt ganska snabbt. snabbt att komma till rätta med detta också om man verkligen vill. Detta är en boll att skicka tillbaka till samtliga partiers ledamöter i socialut- behöver ta kontroll över denna fråga, för här pågår saker som aldrig passerar över huvud taget. Då tänker jag framför allt på regleringsbrev, som har fått förskräckliga konsekvenser för familjer och barn men förstås även för vuxna. Att snabbändra lagar går uppenbarligen, och detta behöver man göra för att de som står ute i kylan ska få komma in igen. Där kan och utskottet kan ta ett initiativ. Det blir ett medskick till er. (S): Det är dags att runda av och tacka alla som har kom- mit hit och medverkat. Det är fantastiskt värdefullt för oss att ni har tagit er tid att ge av era kunskaper och erfarenheter till oss som har att ta ställning till de svåra beslut som ska fattas. Som vi har hört är vi överens om att denna viktiga reform och dess intentioner ska värnas, men vi kan se att det är en ganska komplex materia som vi har att hantera. Tack så mycket för att ni hjälper oss att bli klokare eller kanske göra oss ännu mer förvirrade! I slutändan får vi i alla fall ett större och bättre underlag. Tack till er som har kommit för att lyssna och till er i utskottet som har deltagit med kloka frågor! Och tack inte minst till vår kanslipersonal, som precis som vanligt har gjort ett bra arbete för att vi ska kunna genomföra utfrågningen! Jag vill avsluta med att instämma i det som inledde med, nämligen att beklaga och be om ursäkt för att tillgängligheten till är undermålig. Detta tror jag ger oss en stark påminnelse om att vi som ska delta i samhällsbygget måste arbeta hårt för att göra samhället mer tillgängligt så att vi kan uppfylla intentionerna om jämlika levnadsvillkor och full delaktighet i samhället. Tack ska ni ha! Ordföranden: Med detta avslutar vi dagens utfrågning i socialutskottet. Bildpresentationer från offentlig utfrågning BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING , barn och ungdomar (RBU) BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Öppen utfrågning i socialutskottet •De flesta får personlig assistans av kommunen –Men även vanligt att vuxna beviljas bostad med särskild service och att barn beviljas avlösarservice. •Alla får inte stöd –vid avslag på ansökan/indragen assistansersättning –vid avslag på ansökan/indragen personlig assistans av kommunerna har lokala riktlinjer - påverkar vilket stöd som beviljas. –Avlösarservice ger stöd till anhöriga snarare än barnet. –Vissa barn beviljas boende istället för personlig assistans BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING •Kommunerna påverkas i två steg, dels inflöde från assistansersättning, dels vid bedömningar av personlig assistans enl. LSS. •Kommuner uppger svårigheter att tillgodose behovet av stöd vid genomförandet av egenvård. •Kommunerna befarar risk för underskott på särskilda boendeformer. Kostnadsutveckling för bostad med särskild service för vuxna och personlig assistans enl. LSS, 2012-2016, fasta priser, miljarder kronor 2015-16: +2 miljarder kr 2015-16: +1 miljard kr Källa: Kommunernas räkenskapssammandrag Bostad med särskild service för vuxna enl. LSS Personlig assistans enl. LSS BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING •Personlig assistans möjliggör för en enskild med stora stödbehov att –få stöd av ett begränsat antal personer –själv bestämma över var och när stödet ska ges. –blir förutsättningarna för delaktighet sämre –är risken stor att anhöriga får kompensera –blir stöden uppsplittrade och riskerar att bli ännu dyrare. BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING SKL:s krav på staten (1) •Domarna har skapat stor oro hos brukare. SKL anser att det är angeläget att konsekvenserna av samtliga domar utreds och åtgärdas. •Försäkringskassans tolkning av HFD:s dom raderar i princip ut hela den personliga assistansen. Det fungerar inte att ha en person anställd i bara korta stunder och ledig emellan. •SKL kräver att en övergångsbestämmelse införs så att ersättning kan betalas ut till de kommuner som beviljar assistans för att kompensera reducerade tid. (SKL anser att landstingens ökade kostnader, som kan beror på långa vårdtider måste ersättas. SKL kan ta fram underlag) SKL:s krav på staten (2) •SKL anser att hälso- och sjukvårdslagen i det snaraste måste ändras så att gränssnittet mellan sjukvårdshuvudmännen blir mer flexibelt. Det bör utredas hur insatser till personer med enbart behov av hjälp med egenvård ska lösas på bästa sätt. •EN huvudman - staten! •SKL anser att LSS-utjämningen måste ses över i den pågående BILAGA 1: BILDPRESENTATIONER FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering