rfr · H50WRFR12 · 2018-04-06 00:00:00 — Dessutom vill jag hylla för att det faktiskt finns en dynamisk diskussion och att man bejakar den – att det finns olika uppfattningar och att de får utrymme i diskussioner. , : Den första frågan handlade om vår förmåga att styra räntan. Det kan vi göra så länge vi är herrar i eget hus. Men om vi ställer till det för oss själva i svensk ekonomi blir det naturligtvis allt svårare, eftersom vi har ett så oerhört stort beroende av omvärlden. Det gäller också kapitalflöden. Det är inte minst av den anledningen som det är angeläget att vi sköter frågorna på vår bostadsmarknad på ett sådant sätt att man inte har ett tillstånd där hushållen lånar mer och mer över tiden. Så länge det finns ett förtroende för vad som sker i svensk ekonomi fungerar detta med kapitalflöden in och ut. Men om man tappar förtroendet är sannolikheten ganska stor att vi får kapitalflöden ut och inte in. Vad som händer i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN den världen är att räntorna stiger. Vi kan kontrollera de korta räntorna, men vi kan inte kontrollera räntor med längre löptid. I en sådan värld kommer det att slå rakt in i plånböckerna på väldigt många hushåll om vi inte hanterar vår bostadsmarknad på ett lämpligt sätt. Det kommer sannolikt att sammanfalla med en försvagning av den svenska kronan. I en sådan värld – i ett riktigt dåligt scenario – stiger sannolikt också inflationstakten över vårt inflationsmål på , vilket sedan i sin tur leder till att korträntorna stiger. ett kapitalutflöde därutöver behöver man också höja räntan av den anled- Eftersom ett mycket stort antal hushåll har lånat till rörlig ränta kom- mer det naturligtvis att slå rakt in i plånböckerna på ett stort antal hushåll. vet att det finns drygt 250 000 hushåll som har lån som är av dis- ponibel inkomst eller mer. Detta betyder att det är oerhört angeläget att vi inte ställer till inhemska Det är därför som det är så angeläget att hantera denna fråga om att få det att lugna ned sig på bostadsmarknaden och att vi hittar en bättre jämvikt där. När det gäller vår bedömning av vad som sker i närtid har å ena sidan bo- stadspriserna fallit en del, men å andra sidan vägs det upp av att det råder goda tider i svensk ekonomi . Det innebär att hushållens in- komster är goda. Det leder rimligtvis till att det finns en hygglig efterfrågan på I ett gott scenario lugnar det ned sig, och sedan händer det inte så värst mycket mer. Det är från ett samhällsekonomiskt perspektiv inte ett pro- blem eller något större bekymmer med ett visst fall i bostadspriserna. naturligtvis en och annan enskild som kanske förlorar på det. sidan finns det ett stort antal andra som är ganska nöjda med att kunna köpa bostäder till ett lägre pris än annars, eftersom de då inte behöver låna så Men det angelägna i detta är att hantera de strukturella obalanser som vi har på bostadsmarknaden på ett sådant sätt att vi med gemensamma krafter inte försätter svensk ekonomi i ett svårt läge, antingen därför att vi har skapat pro- blem hemma eller därför att det händer något stort och oförutsägbart i omvärl- den som vi sedan har svårt att hantera för att vi har inhemska obalanser. betyder att det är mycket angeläget att, förmodligen framöver, på den politiska sidan gneta på så att vi hanterar dessa frågor på ett bättre sätt än vi har gjort så här långt. Det har i mycket stor utsträckning att göra med att hus- hållens lån – bostadsfinansieringen – är mycket stora. Därutöver är vi vana vid att använda begreppet affärsbanker i . om man tittar på vad våra affärsbanker har på sin tillgångssida är det i allt väsentligt bolån. Vi har alltså gjort om affärsbankerna till bolåneban- I detta avseende är de också ganska beroende av vad som sker på bostads- frågade vad som sker i amerikansk ekonomi. naturligtvis inte så lätt att veta när man befinner sig på åtta timmars flygav- stånd från den amerikanska ekonomin. Men det är helt riktigt att dessa skeen- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Sedan ankommer det inte på mig att bedöma vad den amerikanska gör framöver. Men det är också alldeles tydligt att den amerikanska klart har indikerat att man kommer att befinna sig i en räntehöjningsfas. Man ligger också bra mycket högre än den . Det är rimligt att tro att om det fortsätter på det sätt som det nu synes göra med en diskussion om tullar, icke-finansierade skattesänkningar och regelförändringar som på ett eller annat sätt ökar kreditutbudet i alla fall på kort sikt pekar det snarare mot mer inflation än mindre inflation. Hur mycket inflation det sedan blir är återigen mycket svårt att bedöma därför att det har tagit så oerhört på global nivå och också i den amerikanska ekonomin att få upp inflationen. Men det talar för högre räntor i , och det talar också för stigande långräntor i den amerikanska ekonomin. När det inträffar brukar det därutöver också bli problem med en lång rad snabbväxande ekonomier, eftersom dessa ekonomier ofta är beroende av upplåning i dollar. Med stigande dollarräntor blir det naturligtvis dyrare för dem. Och vi vet att man i många snabbväxande ekonomier har ganska stora skulder. Det skulle därför förvåna mig om vi har ett skede där inget annat land får problem när räntorna stiger i den amerikanska ekonomin. Tyvärr brukar det inte bli på det sättet. Det innebär att det finns all anledning, både om man är bosatt i och för resten av världen, att observera vad som sker i den amerikanska ekonomin och försöka förstå det. Sedan håller jag med till när det gäller diskussionen om tullar och svensk ekonomi. Vårt välstånd kommer av att vi säljer till andra och att de vill köpa som vi säljer därför att de tycker att det är bra . Om det sedan är varor eller tjänster spelar inte så stor roll. I mina hemtrakter brukar man säga att vi inte blir rika på att hugga ved åt varandra. Det gäller fortsättningsvis. I en värld där man får bråk om handelspolitik i vid mening kan det inte vara bra för . Sedan var det en frågeställning om märket. Det finns en diskussion om löneutvecklingen i svensk ekonomi, och vi lägger oss inte i den. Det har återigen att göra med var gränserna går och vem som gör vad. Det finns inte någon absolut följsamhet mellan vad som sker på lönesidan och vad som sker med inflationstakten. Men om löneökningarna är låga måste man på ett eller annat sätt kompensera för det med ännu högre efterfrågan i svensk ekonomi och en något mer expansiv penningpolitik än vad den annars skulle vara. I detta avseende är det naturligtvis någonting som vi håller ett öga på och följer noga. har vi justerat ned våra löneprognoser något. Det innebär att vi får en lite med låga räntor än vad vi annars skulle ha. frågade vad som är vad. Jag håller med om att när man sitter mitt i det är det inte alltid så lätt att göra denna bedömning. Därför är det nog någonting som de som ägnar sig åt ekonomisk historia får rota i. Är det ränta, är det obligationsköp eller är det efterfrågan och räntor i omvärlden? Det är alltihop. Det är alla dessa tre saker på en gång. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ett sätt att fundera kring det är att säga: Ska vi inte hålla oss enbart till Det kan man tycka. Men ibland räcker det inte med att enbart tala pen- måste vi lägga pengar bakom orden, det vill säga använda Det har vi gjort genom att köpa statsobligationer för ungefär 300 miljarder. och gott, om jag skapar ett hypotetiskt exempel: Om vi köper tioåriga statsob- ligationer och betalar med riksbankspengar blir det ont om statsobligationer, priset stiger, räntan går ned och det blir ett överskott av riksbankspengar som folk inte vill ha. Då försöker man använda riksbankspengarna för att köpa , och då stiger priserna. Det är därför som vi småningom når vårt Skulle vi inte göra det över huvud taget utan bara snacka om dessa saker skulle vi ha löpt en stor risk att någon vill syna korten och kommer till slutsat- sen: Jaha, det var bara prat. Det är en hög risk att göra det. Därför är det viktigt att alla som observerar vet att man kommer att lägga pengar bakom orden och att man därför får det dit man vill. Det är det som vi har gjort under genom att inte enbart jobba med räntan utan också genom att Fungerar detta väl när det gäller förtroende kanske det i en god värld dröjer förhoppningsvis innan nästa generation behöver ta till dessa verktyg. Men det är viktigt att alla under alla dessa däremellan förstår att snacka är en sak, men att man ska lyssna på dem. Rätt vad det är snackar de inte bara utan börjar använda riktiga pengar. Om alla tror på det får man det dit man vill genom att enbart prata. det som är hela idén med penningpolitiken såsom penningpolitiken är skapad Jag tror för min del att det har hjälpt till att vi har köpt statsobligationer med olika löptider, därför att det har pressat ned den allmänna räntenivån i på alla möjliga olika löptider och har fungerat när det gäller penningpolitiken. Den tredje delen i detta är att det är klart att om export och import är 50 procent av bnp spelar det naturligtvis stor roll att det går bättre i omvärlden. Jag tror att det , givet den svenska ekonomins öppenhet, är svårt att till kompensera för ett bortfall av efterfrågan i omvärlden med Det har blivit bättre tider i vår omvärld. – det återför mig till diskussionen om penningpolitiken som så- dan – menar jag att det har varit mycket viktigt att hålla ett öga på vad som sker i vår omvärld när det gäller andra centralbankers penningpolitik, därför att om vi är granne med en elefant och grannen rör på sig darrar marken även Det kan vi inte ändra på. Men vi kan inte heller ha en kraftigt avvikande Då skulle kronan appreciera på ett sådant sätt att importpri- serna faller, arbetslösheten ökar och vi inte uppnår vårt inflationsmål. balansen i detta är svår att mäta. Det är mer en konst än vetenskap när det gäller att hantera de olika komponenterna. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den sista frågan handlade om kommunikation. Vi strävar alltid efter att bli bättre när det gäller att kommunicera. Men det är svårt, och det är alltid en utmaning att kommunicera i en osäker värld. Alla vill med säkerhet veta om solen skiner eller inte. Det är så när vi tittar på väderleksrapporten. Då kommer vi tillbaka och säger att räntebanan är en prognos och inte ett löfte. Det är nämligen så i en osäker värld. Vi sliter som alla andra med att fundera på hur vi kommunicerar och hur vi använder nya och annorlunda kommunikationskanaler för att hantera detta. Jag och andra personer i min ålder är tränade i att hantera det skrivna ordet. Det är min bakgrund. Jag är tränad i att högläsa från ett papper med väldigt väl utvecklade och nyanserade meningar om tingens ordning. Men jag är väl medveten om att världen inte ser ut så längre. Det innebär att även vi måste följa med i denna värld och öva, öva och öva och fundera kring hur vi når ut med vårt budskap på ett sådant sätt att allmänheten är övertygad om att det som sysslar med är i allmänhetens bästa. Där kan vi säkert alltid bli bättre på ett eller annat sätt, inte minst i dagens värld när de olika sätten att kommunicera ändras så pass snabbt och så pass kraftigt som sker . , : Jag tänkte säga några saker om lönebildning. drabbades av en djup ekonomisk kris . Bnp sjönk i . Om vi tittar därefter kan vi i efterskott se att det skedde ett enormt omfattande reformarbete i på många områden efter den stora 1990- talskrisen. Vi ser det i form av att det kom ett nytt finanspolitiskt ramverk med utgiftstak och även balanskrav ute i kommunerna och så vidare. Vi kunde se det genom att roll förändrades. Vi fick en oberoende riksbank, vi fick inflationsmål och så vidare. Men även lönebildningen i reformerades. I och med det kom svensk exportindustri att gå tidigt i lönebildningen och sätta märket. Om vi nu summerar detta lite måste man ändå säga att allt detta sammantaget har blivit mycket lyckat. Jag tror att man aldrig har haft en så då till exempel reallönerna har ökat för löntagare i . Mellan dessa aktörer eller institutioner sker det någon form av samverkan. Men jag tror att det är mycket viktigt att arbetsmarknadens parter får sköta lönebildningen och att sköter penningpolitiken. De berör naturligtvis varandra. Frågan om inflationsmålet är trovärdigt eller inte är en utgångspunkt för avtalsförhandlingarna för parterna. I den meningen rör vi oss tillsammans. Jag tycker att detta har fungerat väl. Jag vet att det finns en del debattörer som tycker att detta borde ändras. Men min inställning till detta är: If it ain´t broke, don´t fix it. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När det gäller frågor tycker jag att det är intressant att föra en diskussion om institutioner. Det är någonting som jag har funderat Längst ned till höger på bilden står det: . Det kan vara roligt med ett jubileum och så vidare. Men om man tänker djupare på det hela: Hur många institutioner finns det i som har verkat Vad är det som överlever och finns i svenskt samhällsliv, men som visserligen förändras? Jag tror att ett gott samhälle är när man har en lämplig blandning av institu- tioner som lever och andra aktörer som snabbt växer upp på ett flexibelt sätt men som kanske också försvinner några decennier . Jag tror att Sve- rige mår bra av att ha institutioner som lever väldigt många . (M): Jag tackar för föredragningarna. finns det en stor risk för Men jag vill ändå ställa en kort fråga. Ett argument för att vara försiktig med räntehöjningarna har varit att man ska invänta ECB:s beslut . Ni två har gjort olika ställningsta- Jag skulle bara vilja höra om ni lite mer kan utveckla hur ni ser på hur påverkas av ECB och deras agerande framåt? (S): Vi har fått oerhört intressanta svar här . något kommentera att penningpolitiken och finanspolitiken växelvis får dra varandra lite grann. Man kan öka köpkraften inte bara genom höjda löner och det som ni gör, utan man kan också genom finanspolitiken höja barnbidragen. Det är ett sätt. Vid de tillfällen då ni har varit här har jag roat mig med att ställa en jäm- Jag funderar lite grann på sysselsättningsgraden, och Plass var inne på sysselsättningsgraden i resten av och ECB:s ställ- Sysselsättningsgraden är väldigt låg bland kvinnor i många Euron hickade ju till lite i samband med valet i i hel- gen, och vi vet inte vad det får för effekter. Vi har en hög sysselsättningsgrad i . Kvinnor här jobbar mycket vid en jämförelse med andra länder. Det är till och med så att nyanlända kvinnor jobbar mer i än vad infödda kvinnor gör i många av de europeiska Vi har på det sättet en hög sysselsättningsgrad för alla. Vi vet ju att europeiska länder, och förstås många andra länder, ser som ett föredöme och vill få ut fler kvinnor på arbetsmarknaden. takt med detta kommer de att få en högre sysselsättningsgrad. påverka oss så att det går sämre för vår ekonomi när de får en lika bra jäm- ställdhet som vi har? , : Först frågan om och ECB. Det är inte så att vi är beroende av vad ECB gör på samma sätt som , som ju har en STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN I det danska fallet är räntesättningen i stort sett jättelätt i den meningen att det inte tar många minuter efter det att ECB har gjort sitt förrän man följer det i . Vi påverkas både av räntenivån i och av det allmänna efterfrågeläget i . Det är egentligen den kombinationen som styr, oberoende av vilken diskussion man råkar ha på ECB-sidan om huruvida man ska göra a, b eller c när det gäller att köpa obligationer eller någonting annat. Det är viktigt att vi noga följer vad som sker på den kanten, för vi påverkas av det via den allmänna efterfrågan i – EMU är vår största handelspartner – och potentiellt via kapitalflödena vid stora räntedifferenser. Vi kan ha en räntedifferens mot , men den inträffar först när vi varaktigt har både en högre inflationstakt och en högre genomsnittlig tillväxt än vad man har i övriga . Då är det rimligt att tro att vi kommer att ha en lite högre ränta också i . Under den här svåra perioden har det inte riktigt varit på det sättet. Det har gått bra för , men vi, som många andra, har levt med det faktum att inflationen har varit låg. Därför behöver vi hålla ett öga på vad som sker på den kanten, men inte alls i någon form av centralbankssamarbete eller sådant. Något sådant finns inte, utan de gör sitt på sin kant när de tycker att de gör det som de ska för EMU-områdets bästa, vilket i sin tur påverkar oss. Om man är lyckosam med den europeiska penningpolitiken kan det naturligtvis inte vara till nackdel för , för då klarar man av sitt inflationsmål i , inom EMU, och har sannolikt en högre tillväxt än vad man annars skulle ha. Detta har i allra högsta grad nytta av. Framgång för är nog också framgång för . När det gäller den andra frågan, fråga om sysselsättningsgrad, rör vi oss en bra bit utanför penningpolitiken och inte riktigt i närtid. Jag kanske är ute på ett område där jag inte riktigt borde vara, men låt mig ändå göra ett försök. Om jag drar iväg får rätta mig. Det är svårt att föreställa sig att det skulle vara till nackdel för någon om sysselsättningsgraden stiger. Möjligen skulle det kunna innebära någon form av transformationsbekymmer, men det tror jag inte att det skulle bli i någon större omfattning. Ökar man sysselsättningsgraden ökar ju också storleken på den gemensamma kakan, och det är svårt att föreställa sig att det för som nation skulle vara till nackdel om det sker någon annanstans. Något som vi alla har att reflektera över framöver, både i och i en lång rad andra länder, är befolkningens sammansättning och en snabbt åldrande befolkning. Inte heller mot den bakgrunden kan en höjd sysselsättningsgrad vara en nackdel över huvud taget. Om man kombinerar höjd sysselsättningsgrad med en god produktivitetsutveckling innebär det att en lång rad ganska bekymmersamma fördelningsfrågor blir lättare att lösa jämfört med om man inte hanterar de här frågorna. man sysselsättningsgraden innebär det kort och gott att de huvuden, armar, ben och händer som finns till hands i en ekonomi används mer produktivt. Jag har svårt att föreställa mig att det skulle vara till någons nackdel. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Sedan är det ett värdeomdöme i enskilda länder i vad mån man tycker att många eller få människor ska arbeta. Det svåra i en sådan värld är dock om värdeomdömet är att få ska arbeta och man ändå ska ha en hög levnadsstan- Det går inte ihop, och det brukar straffa sig förr eller . , : Av svensk utrikeshandel svarar euroområdet för ungefär hälften, så det är klart att för vår lilla, öppna ekonomi är det oerhört viktigt vad som händer inom euroområdet. Som sa: Om det går bra i , om ECB bedriver en expansiv penningpolitik och lyckas få igång ak- tiviteten där ute i , är det inget hot mot . Det är alldeles utmärkt När jag träffar industriföreträdare i olika sammanhang är frågan ständigt: Hur ser ni på ? Vad händer i ? Det är det som i grunden är Sedan kan vår penningpolitik påverkas av vad ECB gör. våra möjligheter, men det är två motverkande effekter. Ett som går bra är bra för oss. Det är viktigt att komma ihåg att ECB inte bara är ett hot utan också skapar möjligheter för oss. När det gäller sysselsättningsgraden håller jag helt med om att ju fler som arbetar, desto bättre. I många länder i världen som har en minskande befolkning – vi hade för- månen att få åka till och på studieresa – är det helt uppenbart att man måste fundera över olika sätt att få fler människor i arbete. det att knäcka koden hur man verkligen får kvinnor ut på arbetsmarknaden. Här ska tilläggas att utöver den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen har vi en annan grupp som deltar i arbetskraften i mycket mer än i andra länder, nämligen de äldre. är av den svenska arbetskraften äldre I många länder går man i pension väldigt . I går man i pension men fortsätter att arbeta. Andelen arbetskraft som är är Vi har haft ett högt resursutnyttjande och flaskhalsar på många områden. Det sätt som man löser det hela på är att äldre kommer tillbaka i sysselsättning Det är en grupp som är väldigt flexibel i sitt arbetsutbud. lättar oerhört mycket i svensk ekonomi. Vi ska vara glada att vi har den här flexibiliteten vad gäller både kvinnor Vår ekonomi fungerar bättre på det sättet. (SD): Jag går in på något av ett sidospår och har en fråga om en debattartikel av riksbankschefen som publicerades i I texten framför du ett behov av att förbättra öppettiderna, så att företag inte ska behöva vänta på transaktioner till stänger ni, som bekant, för alla betalningar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag tycker att det här låter bra, och tekniken för att förlänga öppettiderna verkar finnas på plats. Då undrar jag vilka hinder det finns för att förlänga öppettiderna eller att ha dygnetruntöppet i RIX-systemet. (M): Vi talar mycket om hushållen och företagen och hur de påverkas av ränteläget. En sektor som också påverkas är kommunsektorn, främst då primärkommunerna som ju har en extremt hög skuldsättning och som blir allt högre, inte minst beroende på åldersstrukturen. Vi pratade just om en åldrande befolkning, och kommunerna står redan inför framtida utmaningar. Men hur ser den långsiktiga påverkan på ekonomin ut med tanke på den ökande skuldsättningen i kommunsektorn? Är det någonting som tar hänsyn till? Vi talar som sagt mycket om hushållen och näringslivet, men kan man även se hur kommunsektorn kommer att påverka ekonomin i stort framöver? , : När det gäller den första frågan om RIX-systemet finns det egentligen inte några tekniska begränsningar. Det är mer fråga om vilka datorer man väljer att ha. Däremot konfronteras man med en del praktiska frågor om man ändrar till att ha öppet dygnet runt. Då måste man bestämma när dygnet tar slut och när nästa dygn börjar. Det har att göra med bokföring, transaktioner och annat. Det jag ville ta upp i min artikel är att RIX-systemet i allt väsentligt hanterar stora betalningar. Vi omsätter i systemet ungefär 500–700 miljarder . Det är många stora betalningar men i allt väsentligt mellan de största bankerna. Det jag också tog upp i artikeln var behovet av att utveckla systemet så att det blir möjligt att göra små betalningar i realtid. I praktiken talar vi om betalningar från en mobiltelefon till en annan. Det man då inte tänker på är att om man inte gör betalningar med hjälp av riksbankspengar leder en betalning enbart till att en bank får en fordran på en annan bank. Det är därför finns. Det är nämligen bara riksbankspengar som är riktiga pengar i det här sammanhanget. Det är därför vi behöver arbeta med det här. Som tillägg till reflektion kring institutioner är det viktigt, om ska vara med till, att vi tar oss an de här frågorna. En del av frågeställningarna är svåra. En del av dem kommer också att komma tillbaka till finansutskottet, för i en helt och hållet digitaliserad värld, där sedlar håller på att försvinna, måste vi i ta ställning till frågan – det är en juridisk fråga, och det är ni somhar lagstiftningsmakten – vad vi då menar med svenska kronor. Den frågan kommer tillbaka till er . Detta är stora, institutionellt betydelsefulla frågor när det gäller hur en ekonomi fungerar. Sköter vi inte de frågorna i på ett bra sätt ökar riskerna, och då ökar också risken att allting försvinner någon annanstans. När det sedan gäller frågan om kommunerna är det inte så att kommunernas ekonomi är den fråga som står högst på agendan. Men vad som sker i ett längre tidsperspektiv är säkert en fråga som kommer att återkomma många STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN gånger i den politiska debatten, inte minst om finanspolitik men i någon mån kanske också om penningpolitik. Det har i stor utsträckning att göra med hur vi ska finansiera den offentliga sektorn i en värld med en snabbt åldrande be- folkning, vilken skattebas det då finns i kommunerna och vad man gör om inte skattebasen räcker till. Det är inte direkt penningpolitik, men i ett längre tids-