urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — Åttaveckorsfristen kan inledas må- nad men beräknas då i praktiken från . En annan aspekt är de ärenden som har en åttaveckorsfrist som löper ut så att behandlingen påverkas av planlagda sammanträdesfria period un- der sommaren. Tabell 4 ger en uppfattning av antalet sådana ärenden. Sam- manställningen redovisar ärenden med en åttaveckorsfrist som löper ut –. Perioden beaktar att utskotten får anses ha rimlig möjlighet att behandla ärenden inom ordinarie sammanträdesplan om åtta- veckorsfristen löper ut före . Ärendena har då väckts , vilket ger till kammarens avslutning. Ärenden med en åtta- veckorsfrist som löper ut efter ger på motsvarande sätt utskot- ten för behandlingen efter att kammaren återsamlats . Tabell 4 Subsidiaritetsärenden med åttaveckorsfrist som löper ut – Källa: EU-diarium. Det är sammanlagt 99 ärenden som har haft en åttaveckorsfrist som löpt ut –. Det utgör av det totala antalet ärenden (623 stycken). I inget fall har ett utskott behövt sammanträda för att fatta beslut. Enstaka ärenden har beslutats respektive i okto- I övrigt fördelar sig besluten tämligen jämnt över juni, augusti och sep- Valåren 2010 och 2014 avgjordes nio respektive fem ärenden och ett ärende vartdera . I sex sommarärenden har prövningarna resulterat i motiverade yttranden. tre fall har behandlingen krävt extra arbetsplenum.12 Antalet ärenden och motiverade yttranden per och utskott Diagram 19 nedan visar antalet subsidiaritetsärenden per och hur många av dessa som avslutats med att ett motiverat yttrande avgetts. terna omfattar perioden från , då subsidiaritetskontrollen började tillämpas, till utgången av /17. förde 691 subsidiaritetsprövningar . 66 till motiverade yttranden. Diagram 19 Antal subsidiaritetsärenden och motiverade yttranden per Källa: Kammarkansliet, sekretariatet EU-samordning. Not: Uppgifterna avser datum för subsidiaritetsärendets avgörande. Antalet ärenden varierar stort mellan olika riksmöten. Antalet subsidiaritetsä- renden tycks samvariera med kommissionens femåriga mandatcykel och följer således det mönster som tidigare noterats om antalet EU-dokument som lämnas till (avsnitt 3.2.7). Detta är en naturlig effekt om man utgår från att tillsättningen av en ny kommission innebär att institutionens ini- tiativtagande verksamhet tillfälligt avtar. På ett allmänt plan tycks det också som att antalet motiverade yttranden ökar ju fler subsidiaritetsärendena är. 2009/10:FiU42 och utl. 2009/10:FiU43 behandlades , kammarens protokoll2010/11:3.Utl.2012/13:TU21behandladesden26juni2013,kammarensprotokoll 2012/13:129. Överlag är dock tidsserien för kort för att medge några säkra slutsatser kring detta. Diagram 20 visar antalet subsidiaritetsärenden och motiverade yttranden per utskott för perioden , då subsidiaritetskontrollen bör- jade tillämpas, till utgången av /17. Diagram 20 Antal subsidiaritetsärenden och motiverade yttranden per utskott t.o.m. /17 FiU SkU JuU CU UU FöU SfU SoU KrU UbU NU Källa: Kammarkansliet, sekretariatet EU-samordning. Not: Uppgifterna avser datum för subsidiaritetsärendets avgörande. Subsidiaritetsärendena fördelar sig ojämnt mellan utskotten, som Lissabonut- redningen förutsåg. Överlägset flest har fördelats på miljö- och jordbruksut- skottet följt av finansutskottet och trafikutskottet. Tillsammans har dessa tre utskott behandlat nästan hälften av ärendena. Lägger man till justitieutskottet och näringsutskottet har dessa fem utskott behandlat nära två tredjedelar av ärendena. Minst antal ärenden har behandlats av kulturutskottet, försvarsut- skottet och som tillsammans stått för av ärendena. När det gäller de ärenden som resulterat i motiverade yttranden har finans- utskottet, skatteutskottet och trafikutskottet stått för behandlingen i över hälf- ten av fallen. Fyra utskott (UU, SfU, KrU, UbU) har ännu inte lämnat förslag till kammaren om att avge motiverade yttranden. Sammantaget har ungefär vart tionde subsidiaritetsärende resulterat i ett motiverat yttrande. Hos skatteutskottet har en dryg fjärdedel av ärendena re- sulterat i motiverade yttranden. Hos miljö- och jordbruksutskottet är det en knapptjugondel.Detpositivasambandet mellan antalärendenoch motiverade yttranden som antyds i diagram 19 finns inte lika tydligt på utskottsnivå. Kvalitativa aspekter på motiverade yttranden Kommittén har gått igenom samtliga motiverade yttranden t.o.m. /17 i syfte att belysa vilka skäl utskotten anfört för subsidiari- tetsinvändningarochhurvanligtdetärattmotiveradeyttrandenocksåanvänds för att framföra andra synpunkter utöver de som ger skäl för subsidiaritetsin- vändningen. Vidare har det noterats om motiverade yttranden hänvisar till ti- digare granskningar av EU-dokument, om yttranden har inhämtats från andra utskott och om det funnits reservationer. Se bilaga 6 för en sammanställning. De olika skäl som kontrollerats är •rättslig grund, vilket avser motiverade yttranden där det finns ifrågasättan- den av riktigheten i den föreslagna rättsliga grunden13 •nationell kompetens, vilket avser motiverade yttranden där det anförs att frågan lyder under nationell kompetens eller att frågans reglering på EU- nivå komprometterar den nationella kompetensen på området eller på an- slutande områden14 •grundlagen, vilket avser motiverade yttranden som hänvisar till att försla- get står eller kan stå i konflikt med grundlagar eller mer allmänt konstitutionella ordning •proportionalitet, vilket avser motiverade yttranden som uttryckligen hän- visar till proportionalitetsprincipen, proportionalitetskriteriet i subsidiari- tetsprincipen eller att åtgärden är oproportionerlig15 •bevisbörda, vilket avser motiverade yttranden som hänvisar till att kom- missionen inte övertygande har visat att de eftersträvade målen inte i till- räcklig utsträckning kan nås genom åtgärder på nationell nivå eller att åt- gärder på EU-nivå är nödvändiga16 •icke-reglering, vilket avser motiverade yttranden som ifrågasätter att en fråga i förslaget över huvud taget ska regleras. Nio motiverade yttranden anför skäl som rör den rättsliga grunden. Tre av dessa gäller förslag om livsmedelsbistånd till de sämst ställda inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. ansåg i dessa ärenden att åt- gärden inte rymdes i den rättsliga grunden för jordbrukspolitiken och såg inte heller någon annan uppenbar rättslig grund för åtgärden. 13I detta ingår både invändningar som antyder att det saknas rättslig grund för åtgärden (och attprincipenomtilldeladebefogenhetersåledesåsidosätts)ochinvändningarsomantyderatt EU förvisso kan ha befogenhet för åtgärden men att den tilldelas i en annan fördragsartikel. 14Det avser inte motiverade yttranden som anför att en EU-reglering minskar utrymmet för nationella lösningar i olämpligt hög utsträckning. 15Utöver de motiverade yttranden som omfattas av detta finns det ytterligare ett antal som utan att hänvisa till proportionalitetskriteriet i lite olika ordalag ändå anger att åtgärden går längre än vad som är nödvändigt för att nå de eftersträvade målen (2015/16:SkU28, 2015/16:JuU26, 2014/15:SkU26, 2013/14:SkU23, 2012/13:SkU33, 2011/12:CU21) eller som förordar en reglering i direktiv framför förordning (2012/13:TU21, 2012/13:TU20, 2012/13:TU3, 2011/12:CU21). 16Det avser inte motiverade yttranden somanger att förslagets motivering är så bristfällig att bedömningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning försvårats. Tre fall rör skatteområdet där två förslag ansågs gå utöver vad den rättsliga grunden medger och ett förslag ansågs vara baserat på fel rättslig grund. Två förslag gällde straffrättsliga bestämmelser som ansåg vilade på fel- aktig rättslig grund. Detsistafalletärdets.k.MontiII-förslagetomrättentillkollektivaåtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster. Det motiverade yttrandet får förstås som att inte såg att det fanns någon rättslig grund för åtgärden. I 17 motiverade yttranden finns det hänvisningar till den nationella kompeten- sen. I elva av dessa handlar invändningarna om att åtgärden gör intrång på den nationella beskattningsrätten eller parlamentens rätt att bestämma över an- vändningen av budgetmedel. Två fall rör medlemsstaternas rätt att själva bestämma sin myndighetsorga- nisation. De övriga fyra rör medlemsstaternas ansvar för kontrollen av sina gränser, för tillträdet till genetiska resurser och till radiospektrumsamt för frå- gor om fysisk planering. I fyra motiverade yttranden framförs betänkligheter kring förenligheten med svensk grundlag. I samtliga fall rör det hänvisningar till tryck- och yttrande- friheten. I ett fall hänvisas dessutom till myndigheternas enligt grundlagen självständiga ställning. Proportionalitetsaspekter berörs i 18 motiverade yttranden. Det enda mönster som kan urskiljas är att de proportionalitetsrelaterade invändningarna infaller fr.o.m. , efter att först anförde en sådan in- vändning i ett yttrande till socialutskottet (yttr. 2011/12:KU5y, utl. 2011/12:SoU18). I sex motiverade yttranden anförs att kommissionen inte övertygande visat att EU-åtgärden är nödvändig. Av dessa sticker det första fallet ut (utl. 2011/12:JuU29). I ärendet bad justitieutskottet om ett yttrande från konstitu- tionsutskottet om vilket slags invändning som krävs för att föreslå ett motive- rat yttrande. Kammaren fick ta ställning till två alternativ till motiverade ytt- randen där det ena gav uttryck för att bristerna i motiveringen ledde till att förslaget som helhet bröt mot subsidiaritetsprincipen medan det andra gav ut- tryck för att måste peka på åtminstone en specifik del av förslaget som de facto strider mot subsidiaritetsprincipen. Kammaren biföll det senare förslaget. I praktiken förefaller dock inte kammarens beslut ha uppfattats som vägle- dande för de fem senare exemplen, varav ett är från justitieutskottet självt. Dessa konstaterar mer allmänt att kommissionen inte tillräckligt motiverat I två motiverade yttranden framförs betänkligheter kring att en fråga över hu- vud taget blir föremål för reglering. I det första fallet handlar det om principer för hamninfrastrukturavgifter och klassificeringar av fartygoch bränslen. andra fallet gäller det de politiska partiernas inre liv. Ombud för andra synpunkter Genomgången har identifierat nio motiverade yttranden där inte bara angett skäl för att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen, utan också tagit tillfället i akt att framföra andra synpunkter.17 I fem fall har dessa synpunkter handlat om förslagens sakinnehåll. fall har synpunkterna handlat om vad som kan kallas process- och formalia- Det handlar om bristande information vid överläm- nandet av förslaget till , om brott mot formföreskrift genom avsak- naden av en motivering och om att beslutsprocessen på EU-nivå löpt på och till och med i praktiken avslutats för subsidiaritet- granskningar samt yttranden och reservationer I tre fall hänvisar motiverade yttranden till tidigare granskningar av förbere- dande strategiska EU-dokument. I två fall görs det för att understödja en sub- I det tredje fallet görs det för att upprepa ett par syn- punkter i sak som inte i sig används som skäl till någon subsidiaritetsinvänd- ning (ingår även bland ombud för andra synpunkter ovan). I beredningen av fem utlåtanden som resulterat i motiverade yttranden har det beredande utskottet gett ett annat utskott möjlighet att yttra sig. fallen har yttrandet gällt subsidiaritetsprövningen som sådan och inte subsidi- nas att det i två kända fall förekommit yttranden mellan utskott i subsidiari- justitieutskottet ärendet (JuU prot. 2009/10:28 § 5, 2009/10:32 § 6). fullständig genomgång av detta har emellertid inte gjorts. Slutligen kan noteras att 17 utlåtanden innehåller reservationer. tionerna har gällt såväl alternativa lydelser för ett motiverat yttrande som att ett motiverat yttrande inte ska avges. 17 Ikategorinharinte medräknats motiveradeyttrandensomhänvisartillattförslagetärbrist- fälligt motiverat och oklart eller som tar upp sakfrågor i förslaget för vilka en EU-reglering Motiverade yttranden jämförda med antagna lagstiftningsakter har t.o.m. /17 avgett 60 motiverade yttranden som rör 66 utkast till lagstiftningsakter i 65 lagstiftningsärenden18. Till den 11 sep- tember 2017 hade 50 av de 65 lagstiftningsärendena avslutats. I 44 fall har en lagstiftningsakt antagits, och i 6 fall har kommissionen dragit tillbaka sitt för- slag. Det är mycket svårt att säga i vilken grad invändningar i moti- verade yttranden mot utkast till lagstiftningsakter påverkar EU:s lagstiftnings- process. Genom att jämföra invändningarna mot förslagen med de antagna lagstiftningsakterna kan man emellertid göra en uppskattning av om riksda- gens invändningar är aktuella eller om grunden för dem helt eller delvis har eliminerats under lagstiftningsprocessen. Om grunden för invänd- ningarna har påverkats indikerar det att lagstiftaren på EU-nivå, dvs. rådet och i förekommande fall , åtminstone i viss utsträckning haft liknande betänkligheter mot kommissionens förslag som haft. En ytlig analys av lagstiftningsprocessens utfall ger vid handen att riksda- gens invändningar i tretton fall är aktuella. I ytterligare tjugofem fall är invändningarna åtminstone delvis inte längre aktuella. I femfall är riks- dagens invändningar fortfarande aktuella. I sju fall har invändningarna inte varit tillräckligt specifika för att det ska vara möjligt att avgöra om de är fortsatt aktuella eller inte. Det handlar i hu- vudsak om invändningar mot en för hög grad av detaljreglering eller otillräck- lig motivering av förslaget. Se bilaga 7 för en förteckning över förslag, motiverade yttranden och an- tagna lagstiftningsakter. Subsidiaritetskontroll i andra nationella parlament Medlemsstaternas nationella parlament utgör totalt 41 olika kammare. Dessa deltar i subsidiaritetskontrollen i enlighet med nationella regler. Det finns där- med stora olikheter mellan parlamenten och deras kammare i hur de utför sub- sidiaritetsprövningen. De flesta parlamenten gör till skillnad från ett urval av vilka utkast till lagstiftningsakter som ska prövas. Vissa gör ett urval på ett tidigt stadium utifrån kommissionens årliga arbetsprogram. Andra gör ett mer fortlöpande urval från fall till fall. De som gör prioriteringar gör det bl.a. med hänvisning till begränsade resurser (rapport från utredningstjänsten: Subsidiaritetsprövningen i andra nationella parlament, dnr 2014:1545). –lämnade flertalet kammare enbart ett fåtal mo- tiverade yttranden. lämnade 46 motiverade yttranden under peri- oden. Det är omkring fler än de kammare somdärjämtelämnat flest motiverade yttranden. 18 motiverade yttranden enligt utlåtandena /11:MJU7 och 2011/12:MJU8 gällde ett ursprungligt respektive ett ändrat förslag i ett och samma lagstiftningsärende. I tre fall har tillräckligt många nationella parlament lämnat motiverade yttran- den för att nå tröskeln för ett s.k. gult kort, som tvingar kommissionen att om- pröva sitt förslag. Det hände första gången och gällde då förslaget till den s.k. om rätten att vidta kollektiva åtgärder i sam- band med den fria etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster (COM(2012) 130). Året därefter hände det för i prövningen av kommissionens förslag om inrättandet av Europiska åklagarmyndigheten (COM(2013) 534). Tredje gången inträffade och gällde ett förslag om ändring av det s.k. utstationeringsdirektivet (COM(2016) 128). I omprövningen av drog kommissionen slutsatsen att subsidiaritetsprincipen förvisso inte hade åsidosatts. Den valde emellertid ändå att dra tillbaka förslaget med hänvisning till att det sannolikt inte skulle få det politiska stöd som krävdes för antagande i och rådet (meddelande om tillbakadragande av förslag, (2012) 1058907). Även i omprövningen av förslaget om inrättandet av Europeiska åklagar- myndigheten fann kommissionen att förslaget uppfyller subsidiaritetsprinci- pen. Till skillnad från beslutade kommissionen dock att vid- hålla förslaget (COM(2013) 851). Enhällighet kunde inte nås i rådet. I stället harEuropeiskaåklagarmyndigheteninrättatssomettfördjupatsamarbetemel- lan 20 medlemsstater (förordning (EU) 2017/1939). deltar inte i det fördjupade samarbetet. Kommissionen vidhöll även förslaget i det senaste fallet om revidering av utstationeringsdirektivetmedhänvisningtillattdenbedömdeattförslagettrots allt var förenligt med subsidiaritetsprincipen (COM(2016) 505). uppnåddes tillräcklig majoritet i rådet för en s.k. allmän riktlinje om för- slaget i avvaktan på första behandling (doc. 13612/17). 4.3 Prövning om godkännande eller avslag av vissa EU-initiativ prövning om godkännande eller avslag av vissa EU-initiativ bas- erasilikhetmedsubsidiaritetskontrollenpåbestämmelseriEU-fördragen.Be- stämmelserna ger varje nationellt parlament veto över s.k. passarelländringar, dvs.förslagomattändraEU:sbeslutsreglerutanenordinariefördragsändring. Bestämmelser om prövning av sådana förslag finns i riksdagsord- ningen. Ännu har inte något förslag om passarelländring framställts. Artikel 48.7 FEU ger rätt att anta ett beslut om bemyndi- gande för rådet att besluta med kvalificerad majoritet på ett område eller i ett visst fall där fördragen föreskriver att rådet ska besluta med enhällighet. fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) föreskriver att lag- stiftningsakter ska antas av rådet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfa- rande får också anta ett beslut om bemyndigande att sådana akter får antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Varje initiativ från om sådana beslut om bemyndiganden ska översändas till de nationella parlamenten. Om en invändning från ett nationellt parlament har meddelatsinomsexmånaderfråndettaöversändande,skabeslutetombemyn- digande inte antas. Enligt artikel 81.3 FEUF ska åtgärder som rör familjerätten som har gräns- överskridande följder föreskrivas av rådet i enlighet med ett särskilt lagstift- ningsförfarande där rådet beslutar med enhällighet efter att hahört Europapar- lamentet. Rådet får emellertid på förslag av kommissionen anta ett beslut där det anges vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för akter som antas i enlighet med det ordinarie lag- stiftningsförfarandet. Kommissionens förslag ska översändas till de nationella parlamenten. Om en invändning från ett nationellt parlament har meddelats från detta översändande, ska beslutet inte antas. 4.3.2 Regleringen i riksdagsordningen infördes bestämmelser i riksdagsordningen för hantering av dessa s.k. passarelländringar med vetomöjlighet. Bestämmel- serna tillämpas då Lissabonfördraget trädde i kraft. Enligt 9 kap. 20 § tredje stycket RO ska godkänna eller avslå initiativ från om att bemyndiga rådet att ändra beslutsord- ningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande tilldet ordinarie lagstift- ningsförfarandet. ska också godkänna eller avslå förslag från Euro- peiska kommissionen om att ange vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Enligt 10 kap. 2 § RO ska EU-dokument som avses i 9 kap. 20 § RO hän- visas av kammaren till ett utskott för beredning. För behandlingen av ärendet gäller enligt 10 kap. 3 § andra stycket RO att utskotten ska avge utlåtanden till kammarenöverdeEU-dokumentsomhänvisatstilldemelleröverlämnatsfrån ett annat utskott. Utskotten ska enligt 10 kap. 10 § vid beredningen av ett ut- låtande inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Ett beslut om avslag på ett initiativ eller ett förslag ska enligt 11 kap. 21 § tredjestycketRO meddelasEuropeiskarådets,rådetsochkommissionensord- förande genom en skrivelse (bet. 2009/10:KU39). Bestämmelsernainfördesiriksdagsordningenenligtriksdagsstyrelsensför- slag baserat på (2008/09:URF2, framst. 2008/09:RS4, bet. 2009/10:KU2, rskr 2009/10:40–41). Utredningen konstaterade att ett par- laments beslut att utnyttja sin vetomöjlighet är ett rent politiskt beslut och be- sådant initiativ bör prövas av i sin helhet. också om att frågan ska ha tagits upp tidigare med . skett i utskottet och innan regeringen biträtt ett initiativ i Euro- om att utnyttja passarellen (2008/09:URF2 s. 47 f.). och förtydligade att saksamråd mellan utskotten och regeringen i riksdagsord- ningen benämns överläggningar (bet. 2009/10:KU2 s. 18 f.). 4.3.3 Tillämpningen i praktiken Ännu har inga initiativ eller förslag till passarelländringar framförts. Bestäm- melsen i riksdagsordningen om godkännande eller avslag av så- dana initiativ är därför oprövad. Kommissionen har aviserat att den kommer att presentera ett meddelande om eventuellt ökad användning av omröstning med kvalificerad majoritet och det ordinarie lagstiftningsförfarandet i frågor somrördeninre marknaden(COM(2017)650).Ianslutningtilldettaharkom- missionensordförandeuttalatsigvarastarktförattgåövertillomröstningmed kvalificeradmajoritetibeslutomdengemensammakonsolideradebolagsskat- tebasen, om moms, om rättvisa skatter i den digitala sektorn och om skatt på finansiella transaktioner (SPEECH/17/3165, tal om tillståndet i unionen 2017). 4.4.1 Granskningsförfarandet – behandling av strategiska EU- dokument Kommitténs förslag: ska inte längre vara tvungen att granska alla kommissionens grön- och vitböcker. Det ska framgå att kan granska dokument inom det interparlamentariska samarbetet i EU. Förslag till unionens rättsakter, inte bara utkast till lagstiftningsakter, ska vara un- dantagna från granskningsförfarandet. Termen granskning återinförs i lag- stiftningen. Kommitténs bedömning: Granskningsförfarandet tillämpas som tänkt och är fortfarande relevant. bör kunna granska EU-dokument som inte överlämnats till och även dokument som upprättats på uppdragavenEU-institution.Dokumentsomintefinnsienofficiellsvensk språkversionbörgörastillgängligapåsvenskaåtminstoneiväsentligadelar förattkunnagranskas.Förfarandetförattväljautdokumentsomskagrans- kas är ändamålsenligt. Kommissionen bör även fortsättningsvis uppmärksammas på gransk- ningsutlåtanden, och bör acceptera att utlåtandena kan uppfattas som bidrag i en dialog mellan kommissionen och som ett natio- nellt parlament. Granskningsförfarandet, dvs. behandling av strategiska EU- dokument, innebar när det infördes en innovation i riksdagsarbetet. Syftet var att i ökad utsträckning skulle behandla EU-frågor och på så sätt bi- dra till förankring och debatt i frågornas tidiga skede. Kommittén bedömer på grundval av sin redovisade genomgång av samtliga ärenden om granskning av EU-dokument att tillämpningen av granskningsförfarandet på det hela taget förefaller vara i linje med det ursprungliga syftet och att detta syfte är relevant. Granskningsförfarandet har visat sig bidra till att synpunkter som är viktiga för en frågas fortsatta hantering förs fram, vilket i sin tur bidrar till beredskap när det senare lämnas skarpa förslag, men också till att synliggöra de partimässiga åsiktsskillnader som finns i riks- dagen som vägledning för regeringen och andra intresserade. ska inte vara tvungen att behandla grön- och vitböcker Granskningsförfarandet får nu anses vara väl etablerat i . Den obli- gatoriska behandlingen av kommissionens grön- och vitböcker har sannolikt varit en starkt bidragande orsak till detta. Den vikt som fästs vid grön- och vitböcker synes dock ha minskat. Efter de dryga som har gått sedan granskningen av det första EU-dokumentet får arbete med EU- frågorna också anses ha nått en sådan mognadsgrad att det enligt kommitténs mening är motiverat med en obligatorisk behandling av grön- och ett ansvarskännande och en kapacitet i att välja ut lämpliga doku- ment för behandling. bör därför kunna avgöra från fall till fall om en grön- eller vitbok ska granskas eller inte. Kommittén föreslår alltså att det inte längre ska vara obligatoriskt för riks- dagen att behandla grön- och vitböcker som har överlämnats till av