rfr · H50WRFR8 · 2018-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn 978-91-88607-21-8 Riksdagstryckeriet, , 2018 bjöd in till en offentlig utfrågning i om finansiell stabilitet och makrotillsyn. De medverkande var finansmarknadsminister , generaldirektör , riksgäldsdirektör , riksbankschef och riksrevisor . I det följande redovisas stenografiska uppteckningar från utfrågningen och de bilder som föredragshållarna visade under sina presentationer. Kl. 9.00–9.30 Inledande presentationer om det aktuella läget för den finansiella stabiliteten av Kl. 9.30–9.45 Finansmarknadsminister kommenterar myndigheternas beskrivningar av läget för den finansiella stabiliteten. Kl. 9.45–9.55 Riksrevisor informerar om aktuella granskning av makrotillsynen och myndigheternas samverkan kring finansiell stabilitet. Kl. 9.55–10.15 Kommentarer från podiet om makrotillsynen och myndigheternas samverkan kring finansiell stabilitet. Frågor och diskussion med finansutskottets ledamöter. vice ordförande avslutar utfrågningen. Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Ni är alla hjärtligt välkomna till finansutskottets utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn. Detta är områden som under de senaste åtta tio åren har präglats av ett intensivt reformarbete, såväl globalt som i EU och nationellt. Det finns goda skäl till detta och till varför vi ska ha en stark uppsikt över de frågor som rör finansiell stabilitet. Erfarenheten säger oss nämligen att konsekvenserna av finansiella kriser är stora och långvariga. De kostar samhällen mycket i form av förlorade jobb och försämrat välstånd. Därför är det rimligt och viktigt att och finansutskottet ägnar dessa frågor stor uppmärksamhet. finns det ansvariga statsrådet i regeringen, Per , på plats här tillsammans med cheferna för relevanta myndigheter för att ge sin syn på frågorna men också svar på de frågor som finns hos ledamöterna i utskottet. Vi har även riksrevisor här som ska redogöra för riksrevisorernas granskning av makrotillsynen och myndigheternas samverkan kring finansiell stabilitet. Granskningen är en alldeles ny produkt som kommer lämpligt just till denna utfrågning. , : Tack för att jag har blivit hitbjuden, och tack för detta initiativ! Vad jag förstår är det , så låt oss hoppas att vi har skapat en tradition. Vi jobbar med att bygga motståndskraft i bank- och finanssektorn och – mer nytt – motståndskraft i hushållssektorn. Vad gäller bankerna har vi lagt på högre systemriskpåslag för att öka deras kapitalkrav och motståndskraft. Vi har höjt riskvikterna för bolån för att dessa i större utsträckning ska prägla den systemrisk som bolånen utgör. Vi har höjt den kontracykliska bufferten till den högsta nivån i . Vi har ställt likviditetskrav i euro och dollar specifikt därför att vi tycker att det är extra viktigt för bankerna att ha det. Riskerna finns dock kvar, men det återkommer jag till. Framför allt fortsätter bygget av motståndskraft i hushållssektorn. Vi har inte legat på latsidan, men det finns fortfarande risker. Vi införde 2010 ett bolånetak på för att hushållen i större utsträckning skulle finansiera sina bostadsköp med eget kapital – sparade medel. Vi införde ett amorteringskrav kopplat till husets värde, och vi kommer – efter regeringens medgivande, som kom – att införa ett skärpt amorteringskrav som är kopplat till skuldkvoten. Låt mig vara tydlig med att inte bedriver konjunkturpolitik. Vi vill bygga motståndskraft inför nästa allvarliga kris. I någon mån liknar detta den diskussion som pågår kring säkerhetspolitiken. Här syns växande risker, och det politiska systemet har i stor enighet beslutat att öka STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN den svenska motståndskraften militärt och civilt. I den meningen är det faktiskt vad vi håller på med också: Vi ökar motståndskraften för en framtida kris. vet ganska lite om vad det är för typ av kris, men vi vet att den är allvarlig. Det var erfarenheten kris i , och det var erfaren- heten från krisen . Det är därför inte en tillfällighet att de länder som drabbades hårt 2008, till exempel , har varit snabbast med att införa så- dana åtgärder som vi nu diskuterar i , till exempel bolånetak och skuld- befinner sig i ett unikt läge. Jag visar nu en bild från Konjunktur- barometern som visar andelen företag som anger brist på arbetskraft liksom Vi har alltså en kombination av en konjunk- tur som snarare kan betecknas som överhettad och rekordlåga räntor. skapar stora utmaningar. Hushåll och företag får signalen: Låna! Därför ligger bolånens ökningstakt , därför har konsumtionskrediterna ökat och lig- ger nu på och därför har även företagslånen ökat kraftigt , när det gäller både marknadsfinansiering och lån direkt från ban- Årstakten där är i storleksordningen 10–. Det ekonomisk-politiska ramverket var tänkt att fungera som så att vi ska ha stabila statsfinanser och ett inflationsmål och att en oberoende centralbank, när inflationen sedan stiger och det blir överhettning, kommer att bromsa ut- Med den inflationsprocess som råder haltar ramverket, och detta leder därför till ökad skuldsättning och växande utmaningar. Hur står det då till i banksystemet? Det är en svår fråga. siffror för kapitalkrav kors och tvärs i relation till tillgångar och riskvikter. vi gör detta i riskviktade termer har banker relativt höga kapitalkrav. Men räcker det? För att komma lite närmare sanningen utför vi tillsammans med Riksban- ken, IMF och Europeiska bankmyndigheten så kallade stresstester, vilket visas Där ser man att bankerna kommer att klara även en allvarlig kris, enligt dessa stresstester. Men det är viktigt att komma ihåg att sådana tester bara är ett försök att återspegla en typ av tänkt verklighet och att de förstås har Vad ingår då i stresstesterna? Man testar bnp-nivån – att den skulle kunna falla – ett 40-procentigt fastighetsprisfall, en arbetslöshet som stiger till 12–och kraftigt ökade riskpremier på de finansiella Det är alltså relativt kraftfulla stresstester, och ändå tycks bank- sektorn klara dem ganska väl. Riskerna kvarstår dock. har ett mycket stort och sammanlänkat Bankerna har en hög andel marknadsfinansiering, och detta beror på och är en spegelbild av den mycket kraftiga utlåningsökningen, framför allt Det finns alltså ingen anledning att slå sig till ro, men vi kan konstatera att tillfredsställande motståndskraft råder i banksystemet. Låt mig också säga något om likviditetssituationen. tagsidé landar i att de tar likviditetsrisker. Vi kommer aldrig att kunna ta bort STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN dessa helt, men vi kan försöka begränsa dem så att de inte är alltför stora på kort sikt. Detta görs bland annat genom de regelverk som finns för likviditetskrav, och bankerna uppfyller detta. Vi har också lagt extra krav på euro och dollar, och det finns ett skäl till det. Euro och dollar är typiska världsvalutor som är de sista som kommer att tappa likviditet vid en allvarlig kris. Om banker har euro och dollar är sannolikheten relativt stor att de kan växla till sig andra valutor, såsom norska, danska och svenska kronor. På hushållssidan ser det dock annorlunda ut, som sagt. Skuldernas andel av disponibla inkomster stiger och har gjort detta mycket . De har fördubblats och visar än så länge ingen tendens att vika av. Andelen hushåll som har de högsta skuldkvoterna tycks också ha ökat . Höga skulder är förstås en spegelbild av höga huspriser. Huspriserna har gått upp kraftigt, för att inte säga skenat, , men vi har fått en inbromsning. Denna inbromsning är inte onaturlig eller konstig givet den mycket kraftiga uppgång vi har sett. Vi har sett detta tidigare – det är bara att titta på det diagram jag nu visar. Där ser man att vi under såväl 2008 och 2009 som 2011 och 2012 hade sättningar på marknaden. Frågan har ställts om det är lämpligt att i detta läge införa ett skärpt amorteringskrav. Då har jag sagt att tajmningen är viktig. Jag menar att tajmningen är bra i den meningen att man inte ska införa skärpta krav som påverkar kreditgivningen i en fallande konjunktur, när ekonomin går kraftigt nedåt. Vi inför dock detta i ett läge när svensk ekonomi går mot överhettning och världsekonomin stiger kraftigt – detta återigen i kombination med låga räntor. I den meningen är det bra tajmning att bygga motståndskraft. Jag återkommer till bilden med . Detta är den stora utmaningen. Makrotillsynen måste agera och har agerat. Jag tror att vi har agerat något , men vi har i alla fall agerat. Jag tror även att åtgärder måste övervägas även på andra områden, och det mest uppenbara är förstås strukturåtgärder på bostadsmarknaden. Det skulle minska risken för att vi får så kallade boom and bust-cykler på bostadsmarknaden och därmed på lånemarknaden. Jag menar därför att det är viktigt att ha en samlad politik. Låt mig sammanfatta. Ett unikt läge råder. Vi har en mycket kraftig konjunkturuppgång – närmast överhettning i kombination med rekordlåga räntor. Bankernas motståndskraft är tillfredsställande, men risker består, framför allt kopplat till deras mycket omfattande marknadsfinansiering. Hushållens motståndskraft måste stärkas. Jag tror att det behövs en samlad politik givet det unika läget. , : Jag vill tacka för att jag har blivit hitbjuden. Jag tycker att dessa utfrågningar fyller en viktig funktion i arbetet med finansiell stabilitet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag kommer att beröra fyra saker: bankkrishantering, hushållens skulder, huspriser och den svenska statspappersmarknaden. Riksgäldens roll i stabilitetsarbetet handlar om att hantera kriser på ett ef- Det innebär att vi inte ska rädda bankerna med skattebetalarnas medel, utan det är aktieägare och bankens investerare som ska bära risker och kostnader då vi fortfarande ska hålla banken igång, så att man kan fortsätta med de samhällsnyttiga funktionerna. Den nya krishanteringsordningen kräver en betydande grad av förberedel- ser och planering, och det är vårt ansvar att se till att detta blir gjort. fattade Riksgälden, som en av de första myndighet- erna i världen, beslut om resolutionsplaner för alla , 162 Det är alltså planer för hur bankerna ska kunna hanteras ifall de fal- Detta innebär att det finns färdiga planer för varje enskild bank somsäger hur vi ska agera om det går åt fanders. Riksgälden gjorde bedömningen att 10 av de 162 instituten behöver hante- ras genom så kallad resolution vid kris. Övriga institut bedöms kunna försättas i konkurs eller gå i likvidation utan att den finansiella stabiliteten hotas. En viktig del i planeringen är de krav som vi ställer på banker och som ska kunna uppfyllas även i goda tider. Dessa krav säkerställer att det finns tillräck- liga resurser för att kunna rekonstruera och driva en bank vidare. att vi utöver de kapitalkrav som inspektionen ställer också kräver att bankerna har en viss typ av kvalitet på skulderna och en viss mängd skulder som går att skriva ned och konvertera till eget kapital, alltså att skulder görs om till aktier. Skuldnedskrivning är det främsta instrument vi har för att säkerställa att skat- tebetalarna inte ska behöva träda in. är nytt, och man kan fråga sig: Hjälper det att ändra beteendet? Ja, vi kan faktiskt, vid det här laget, mäta att den nya krishanteringen fungerar. Dels kan vi se att regelverket sänker sannolikheten för att en kris ska uppstå, dels ser vi att kostnaden för att hantera en kris, givet att en sådan uppstår, också Mer regler och mer kapital kostar, hävdas det, men det är vår be- stämda bedömning att nettovinsterna av det nya regelverket är betydande för Klar blir man aldrig. Vi behöver vidareutveckla våra analyser, metoder, planeringar och verktyg. Därutöver behöver resolutionsramverkets barnsjuk- Just nu pågår en översyn inom EU, och ett viktigt exempel är de nya förmånsrättsregler som EU just har antagit och som möjliggör för ban- ker att ge ut skulder som prioriteras högre än kapital men lägre än alla andra Det är viktigt att denna förändring nu skyndsamt kommer in även i svensk rätt. Detta kommer att vara till gagn för bankerna; det blir en- klare för dem. Det kommer också att bli mycket enklare för Riksgälden att kunna utföra sitt krishanteringsuppdrag. Resolutionsplaneringen blir som sagt aldrig färdig. Vi har ny teknik som kommer, och vi har nya betalningsmedel och nya typer av betalningsströmmar och därmed också nya Vi ser även strukturförändringar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag vill betona vikten av samarbete. Riksgälden är naturligtvis beroende av de andra myndigheter som är representerade här för en lyckad krishantering. går vi över till hushållssidan. Hushållens skulder utgör, precis som sa, den absolut största enskilda stabilitetsrisken. Vi välkomnar därför det som har gjorts och det nya amorteringskrav som planeras. Skuldutvecklingen är fortsatt hög, och ett nytt inslag är en allt snabbare uppgång i blankokrediter. Det kan finnas behov av ytterligare åtgärder framöver. Vad gäller åtgärder förs ständigt en debatt, och den är viktig. Man pratar mycket om fördelningspolitik, och man tittar på hur olika hushåll och grupper i samhället påverkas. Men det finns en annan fördelningspolitisk dimension som jag gärna skulle vilja lyfta fram och som jag tycker kan vara lite intressant att diskutera. Jag tänker så här: Amorteringskrav betyder att hushållen själva får behålla pengarna. Dessa läggs i ett tvångssparande, men det är fortfarande hushållens pengar. Om man ändrar ett ränteavdrag, som är ett annat populärt förslag, stannar pengarna i , stärker statskassan och kan fördelas tillbaka till hushållen eller till annat, alltefter politiska prioriteringar. Man kan dock åstadkomma samma åtstramning genom en högre ränta, men då tillfaller pengarna bankens ägare och finansiärer, varav en betydande del är utlänningar. Det betyder att resurser försvinner ut ur landet. I det första fallet får hushållen behålla pengarna, i det andra fallet behåller staten pengarna och kan omfördela till hushållen och i det tredje fallet försvinner en hel del av resurserna. Jag tycker att denna diskussion är lite spännande. Bostadspriserna har dämpats . Sedan den högsta noteringen har exempelvis lägenhetspriserna sjunkit med knappt 10 ½ procent. SEB:s boprisindikator visar en viss fortsatt nedgång. Dämpningen är inte förvånande, precis som konstaterade, givet den snabba och långvariga uppgång som vi har sett. Denna avmattning bidrar förhoppningsvis till att dämpa skuldutvecklingen. Utvecklingen av huspriserna de senaste 20–30 åren kan ganska väl förklaras av stigande disponibelinkomster, kontinuerligt fallande räntor, stigande sysselsättning och demografiska faktorer. Men om man tar avstamp i långsiktiga scenario framöver kommer utvecklingen, så som KI ser det, av disponibelinkomst, ränta och sysselsättning de kommande decennierna att stödja bara en ytterst måttlig genomsnittlig uppgång i reala huspriser, helt i kontrast till . Till detta kan det komma mer kortsiktiga svängningar i huspriserna på både . Varför berättar jag detta? Jo, därför att det innebär att även ett normalt konjunkturförlopp framöver kan vara förenligt med en situation med fallande huspriser. Höga bostadspriser driver både konsumtion och investeringar. Vi kan titta på det högra diagrammet i den bild som visas. Bostadsinvesteringarna ligger på en hög nivå, men det finns tecken på en kommande avmattning. Antalet bygglov och påbörjade bostäder har fallit , och detta kan påverka STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Om vi skulle få en mycket kraftig och långdra- gen nedgång av bostadspriserna skulle det därmed kunna utgöra en risk. Då går jag över till statspappersmarknaden. Svensk ekonomi är stark och genererar stora överskott. Därtill är vi i den lyckliga situationen att statsskulden är liten redan i utgångsläget. upp stora volymer i penningpolitiskt syfte, och dessutom har vi nya regler- har köpt av den utestående stocken av Dessa faktorer bidrar till en försämrad likviditet på statspappersmarknaden. Bilden på skärmen visar ett mått på brist på statsobligationer på marknaden, och ju större brist, desto sämre fungerande marknad. Riksgälden har till uppgift att främja marknadens funktionssätt och infra- struktur, men vi kan bara påverka likviditeten indirekt. Vi har små möjligheter att påverka den direkt. Den del av obligationsstocken som handlas på mark- naden har minskat som en direkt följd av köp, lägre lånebehov och en ny uppsättning regler. Internationella investerare har också tydligt minskat sina innehav av svenska statspapper , och en bred inve- sterarbas är viktig eftersom framtida lånebehov kan komma att uppstå. Risken med en låg och sämre likviditet är att investerare och återförsäljare lämnar den svenska marknaden. Det är lätt att stänga av och montera ned en verksamhet, men det är betydligt svårare och mer tidskrävande att bygga upp och starta om. Ur ett statsfinansiellt perspektiv och ett stabilitetsperspektiv är det viktigt med en väl fungerande statspappersmarknad. , : Också från min sida vill jag ge ett stort tack för att jag åter fått möjlighet att prata här om finansiell stabilitet och en del av de utmaningar som vi ställs inför. Ämnet är i och för sig detsamma, så det är kanske inte direkt något revolutionerande som jag kommer att säga. Den främsta risk som vi ser är hushållens höga och växande Detta har pågått , och det är skäl nog för att se till att vi bromsar skuldsättningsökningen på ett eller annat sätt. Vad vi egentligen är ute efter är att skapa något som liknar den röda kurvan i den graf somjag nu visar. Där ser man både hushållensoch företagensökande skuldsättning i den svenska ekonomin. Grafen är en illustration, och det vi alla önskar åstadkomma är den röda linjen. Tyvärr brukar det, när sådana här saker fortsätter för länge, bli den blå streckade linjen. Den blå streckade linjen fångar det som sker om skulderna blir för stora och det sedan går åt andra hållet. Det brukar leda till en allmänt svag ekonomisk utveckling där både hushållen och den allmänna ekonomin far illa. att gräva sig ur den grop som man då hamnar i, och detta är något som vi helst vill undvika. Av det skälet är det angeläget att vi hanterar dessa frågor, vilket också föregående talare har påpekat. Vi har pratat om dessa saker . Vi tycker precis som vi har hört här tidigare att det är rätt, riktigt och bra med ett skärpt amorteringskrav. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN kan alltid diskutera tidpunkten för när det ska införas. Med facit i hand delar jag synpunkt att det säkert hade varit bättre om det hade skett något tidigare. Men finns det här, och det är bra i sig. Vi tror att många av de åtgärder som vi pratar om när vi resonerar om finansiell stabilitet inte alltid är det enda saliggörande när det gäller att hantera svensk bostadsmarknad. Det är som att lägga ett plåster i ena hörnet, för bostadsmarknaden i vid mening behöver fungera bättre. Det innebär att det finns en lång rad andra frågor och frågeställningar som ökar utbudet av bostäder och som på ett eller annat sätt också gör det något dyrare att bo. Inom bostadspolitikens område innebär detta bland annat att det inte är orimligt att man funderar kring skatteregler, till exempel kapitalvinster, fastighetsskatt och ränteavdrag. Allt detta är frågeställningar som ligger utanför mitt ämnesområde och det som sysslar med, men det är inte några nyheter när det gäller att beskriva och prata om hur det ser ut på den svenska bostadsmarknaden. Vi tycker att det är viktigt att man har ett regelverk som är sådant att Fi- nansinspektionen har möjlighet att agera snabbt när man ser att saker och ting drar iväg åt ett håll som inte är önskvärt. Låt mig, när det gäller den bild jag nu visar, slå ett slag för en hjärtefråga för oss. Vi har inte bra data för hushållens tillgångar. Det är ett bekymmer när vi diskuterar dessa frågor. Det är ett långsiktigt projekt – det tar att göra något sådant och sätta detta i sjön – men det är angeläget att vi får bättre data för att kunna analysera hur hushållen egentligen har det. Då behöver vi ordentliga tillgångsdata, vilket vi inte har . Det svenska banksystemet är, som har konstaterats här tidigare, stort och sårbart. Det blir alltmer exponerat mot fastigheter. Om man tittar på den bild jag nu visar – ”pajen” – har av bankernas utlåning fastigheter, kommersiella fastigheter eller bostäder som säkerhet på ett eller annat sätt. I det svenska systemet har vi mer eller mindre lyckats med konststycket att göra om det vi kallar affärsbanker till bolånebanker. Detta innebär att vi när bolån och utlåningen till fastigheter är väldigt stora har att leva med de risker som följer av detta. Bankerna är stora och beroende av utlandsfinansiering. De har stora löptidsobalanser på den svenska bolånemarknaden. Precis som sa är i och för sig löptidsomvandling en del av bankverksamheten, och så kommer det alltid att vara. Det kan ändå vara värt att vi påminner oss om följande: De säkerställda obligationer som backar bolåneutlåningen har i genomsnitt en löptid på ungefär , medan utlåningen till bostäder kan vara vad som helst , i vissa fall mer. Detta innebär att det finns en stor löptidsobalans här, vilket naturligtvis ökar risken i systemet. Bankerna är nära sammanlänkade, för de äger i rätt stor utsträckning varandras bostadsobligationer. Detta innebär att systemet i sin helhet är såbart. Därutöver har vi en mycket stor andel lån till rörlig ränta, vilket innebär att hushållssektorn sannolikt är förhållandevis räntekänslig jämfört STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN med hur det har sett ut tidigare. Detta kommer naturligtvis att påverka hushål- len den dag räntorna stiger. Ytterligare en fråga som är en hjärtefråga för oss på är likviditet – hur mycket likvida tillgångar bankerna håller. Vi tycker att det är viktigt med en hög grad av självförsäkring hos bankerna, så att förblir lender of last resort, inte lender of first resort. Vi har den uppfattningen att svenska banker, utöver krav på likviditet i dol- lar och euro, behöver ha krav på likviditet också i det vi kallar alla väsentliga Det innebär norska kronor, danska kronor, svenska kronor och pund. Detta har att göra med staplarna på den bild jag nu visar, vilka är lite krångliga Där ser man att det fanns banker som hade en likviditetstäckningsgrad, som detta mäts i, på . Det innebär, om man förenklar beskrivningen, att man hade en likviditet i Vi tycker att det är för lite. Låt mig raskt gå vidare till helt andra frågor som jag vill beröra. Det första jag ska nämna några ord om är Nordeas flytt till . innebär kort och gott att Nordea blir en del av bankunionen. tre delar: gemensam tillsyn, resolution och insättningsgarantin. finns en gemensam tillsyn och ett resolutionsramverk för . finns ingen gemensam europeisk insättningsgaranti. Det här innebär först och främst att naturligtvis har något mindre att säga till om jämfört med tidigare. Men oberoende detta faller hela ansvaret för att hantera den här frågan på om det skulle uppstå en kris i någon form i närtid. Då vill det till att har den ekonomiska kapaciteten att Ur svenskt perspektiv är det i sammanhanget viktigt att kapital- och likviditetskraven inte sänks som en konsekvens av flytten. Låt oss titta på den högra figuren på bilden jag visar. vecklas väl i den meningen att vi får såväl en europeisk tillsyn som ett euro- peiskt resolutionsramverk som lever och en europeisk insättarförsäkring kom- mer i det långa loppet i något läge att ställas inför frågan om det inte är rimligt att går med i bankunionen. Av detta skäl tycker jag att det är bra att man utreder frågan. För egen del tror jag att det långsiktigt är svårt att stå utanför. Jag har svårt att se vad vinsterna består i om man väljer att göra Jag går raskt vidare och väcker två helt andra frågeställningar som är struk- turellt viktiga men som kanske inte har att göra med finansiell stabilitet just i