urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — Kommittén anser att kan förbättra informationen till de andra nationella parlamenten om motiverade yttranden för att på så sätt förbättra möjligheten att nå tröskeln för en omprövning av ett utkast till lag- stiftningsakt. Kommittén pekar på möjligheten till informationsutbyte genom de nationella parlamentens representanter i . Kommittén uppmuntrar även utskotten till ett kompletterande informationsutbyte på politisk nivå om vad som med någorlunda säkerhet kan förutses bli utskottets slutsats i subsi- diaritetsprövningen. Det interparlamentariska samarbetet inom EU och den parlamentariska kontrollgruppen för Europol KommitténanserattEU-fördragensbestämmelseromdenationellaparlamen- ten innebär att det i någon mån vilar en förväntan på att delta i det interparlamentariska samarbetet mellan de nationella parlamenten och med . Kommittén noterar också att ledamöter har ett aktivt och omfattande engagemang. Med hänvisning till detta föreslår kom- mittén att deltagandet i det interparlamentariska EU-samarbetet synliggörs i riksdagsordningen genom en allmänt utformad bestämmelse i 7 kap. När det gäller den särskilda frågan om den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbe- kämpning (Europol) bedömer kommittén att detta tillsynsorgan skiljer sig i viktiga avseenden från övriga interparlamentariska EU-organ och nätverk. Kommittén föreslår därför att deltagande i kontrollgruppen ska re- gleras särskilt. Kommittén förordar att det införs en ny paragraf i 13 kap. riks- dagsordningen med innebörden att ska välja fyra ledamöter i en de- legation till kontrollgruppen. För att säkerställa kontinuitet i delta- gande bör delegationen väljas för valperiod. Det föreslås också att delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till riksda- gen. Den politiska dialogen och gröna kort Kommittén betonar att kontakterna med regeringen i syfte att kontrollera och påverka svenska ställningstaganden utgör grunden för EU-arbete och att vad gör i övrigt bör komplettera dessa kontakter utan att för- svåra dem. Det är enligt kommittén inte aktuellt att ytterligare bygga ut riks- dagensmöjligheterattdeltaiendialogmedkommissionen,utöverdetändrade 2017/18:URF1 SAMMANFATTNING synsätt som kommittén förordar när det gäller att granskningsutlåtanden i praktiken bör kunna uppfattas som ett led i en dialog med kommissionen. Ianslutningtill dettaharkommitténövervägthurriksdagenbörförhållasig till s.k. gröna-kort-initiativ, genom vilka intresserade nationella parlament går samman för att uppmana kommissionen att vidta en åtgärd. Kommittén har funnit att inte ska använda sig av mekanismen för gröna kort ef- tersom den inte erbjuder något större mervärde för EU-arbete eller svenska intressen i EU:s beslutsprocess. Kommitténs bedömning i denna del kan tjäna som vägledning för hur bör förhålla sig till liknande pro- påer om ett samordnat agerande av de nationella parlamenten. Kommittén konstaterar att frågor om allmänhetens insyn och delaktighet i det svenskaEU-arbetetärmycketangelägna.Partiernasochledamöternaskontakt med väljarna är central i detta avseende, och kommittén understryker med an- ledning av det vikten av att samtliga ledamöter är involverade i hanteringen av EU-frågorna. som institution skapar utrymme för öppenhet framför allt genom debatt och beslut i kammaren. Kommittén anser att bör överväga om det finns utrymme för fler fristående kammar- debatter med EU-anknytning, utöver statsministerns information till kamma- ren efter Europeiska rådets möten. Kommittén bedömer att det kan vara vär- defullt med en återkommande debatt, företrädesvis på partiledarnivå, med regeringen om EU-frågorna utifrån ett mer övergripande strategiskt per- spektiv. Kommittén anser att utskottens och långtgående möjligheter attsammanträdaoffentligtvidhanteringenavEU-frågorskafinnaskvar.Sam- tidigt pekar kommittén på risken för att en omfattande användning av möjlig- heterna kan motverka sitt syfte eftersom det då kan uppstå behov av att ut- vecklaalternativadialogformer utaninsynvidsidanavsammanträdena.Kom- mitténutesluterdockinteattdetfinnsutrymmeförutskottenochEU-nämnden att hålla fler offentliga sammanträden än vad som gjorts . Kommittén anser t.ex. att utskottens informationsinhämtning i större utsträckning kan ge- nomföras inom ramen för offentliga utfrågningar. Kommittén påminner om att den utförliga dokumentationen av överlägg- ningar och samråd ger förhållandevis goda möjligheter till insyn i efterhand även från slutna sammanträden. Enligt kommittén kan denna information, lik- som annan information om EU-arbete, göras mer lättillgänglig. stöd till ledamöterna i arbetet Kommittén noterar att EU-arbete innebär att ledamöter måste skaffa sig en god förståelse för hur EU-systemet fungerar och hur rollfördel- ningen mellan riksdag och regering ser ut. Kunskapsbehovet varierar mellan ledamöterna och för den enskilde ledamoten . Det ställer stora krav på den utbildning som tillhandahåller ledamöterna. En viktig beståndsdel i utbildningen är utskottskansliernas och EU-nämndens kanslis ansvar för att introducera sina ledamöter i utskotts- respektive nämnd- arbetet och de olika sakfrågorna. Utöver detta har kommittén sett ett behov av att skapa utrymme för ett centralt hållet, återkommande utbildningsprogram om EU-systemet och mer generella aspekter av EU-arbete. Kom- mitténanserdessutomattförvaltningenbörseövermöjlighetenattundervarje valperiod erbjuda en fördjupad studieresa till EU:s institutioner och ständiga representation vid EU. Syftet skulle vara att ge ledamöter med starkt EU-anknutna uppdrag möjlighet till fördjupad kännedom om EU-systemets funktionssätt. Funktionsfördelningen mellan riksdag och regering i EU-frågorna Kommittén har bedömt i vilken mån det finns företeelser i arbete med EU-frågorna i praktiken som påverkar den avsedda funktionsfördel- ningenmellanriksdagochregeringihanteringenavEU-frågorna.Iförstahand handlar det om regeringens funktion att företräda i EU och funktion att utöva inflytande genom regeringen. Kommittén understryker att enförutsättningförattriksdagenskakunnautövasinfunktionärattregeringen lever upp till den grundlagsfästa omfattande informationsskyldigheten. I öv- rigt har kommittén i sin genomgång av teori och praktik i EU- arbete identifierat två faktorer som kan ha betydelse för bedömningen. Den första rör utvecklingen kring omfattningen och verkan av samrådet med . Sammantaget synes utvecklingen ha inneburit en starkare och mer detaljerad styrning av regeringens agerande i rådet. Kommittén har tagit konsekvensen av sin bedömning i denna del genom att i sina övervägan- den om kontakterna mellan och regeringen ange hur kommittén an- ser att bör se på samrådsförfarandet i fråga om s.k. bokstavsmandat och telefonsammanträden i ett sent skede av förhandlingarna. Den andra frågan rör extensiva syn på subsidiaritetspröv- ningensomfattning.Enligtkommitténkandetifrågasättasomenalltförexten- siv syn på subsidiaritetsprövningen och vad som kan framföras i motiverade yttranden är förenlig med den tänkta funktionsfördelningen där regeringen fö- reträder och den svenska ståndpunkten i förhandlingarna inom EU. Kommitténs bedömning i detta avseende har gett den anledning att påminna om den uppsatta ramen för subsidiaritetsprövningen och om att 2017/18:URF1 SAMMANFATTNING motiverade yttranden riktar sig till EU:s institutioner, och därmed inte har nå- gon direkt verkan gentemot regeringen. Reservationer och särskilda yttranden Ledamoten (V) har lämnat en reservation mot att kommittén inte föreslår att sammanträden ska hållas öppna för allmänheten. LedamotenPatrickReslow(–),somföreträderSverigedemokraternaikom- mittén, har lämnat en reservation mot kommitténs förslag att avskaffa riksda- gens obligatoriska granskning av kommissionens grön- och vitböcker. I reser- vationenanförsocksåattkommitténbordegåframmedförslag förattpåolika sätt öka öppenheten i riksdagsarbetet med EU-frågorna, och för att förtydliga att kan göra ett proportionalitetstest vid subsidiaritetsprövningen av utkast till lagstiftningsakter. Regeringen bör enligt reservationen vara bunden avsynpunktersomframförsiriksdagensmotiveradeyttrandenisubsidiaritets- prövningen. Vidare anförs att regeringens informationsskyldighet gentemot bör stärkas och regleras tydligare, samt att samrådsskyldigheten gentemot bör omfatta informella möten i och ministerrådet utan undantag. I reservationen anförs också att roll i den politiska dialogen bör stärkas och att kommitténs överväganden om s.k. bokstavsmandat är för långtgående. KommitténssakkunnigeJohanKrafft(Statsrådsberedningen)harlämnatett särskilt yttrande med anledning av kommitténs överväganden om gransk- ningsförfarandet och deltagande i en dialog med kommissionen. In the report, describes its task to examine the Riksdag's work on EU matters: The inquiry included work on both theory and practice with the aimof determining whether the division of roles between the Riksdag and the Government has changed. The latest parliamentary commis- sion of inquiry on the Riksdag's work on EU matters was carried out over ten years ago. Since then, cooperation with the EU has developed, particularly as a result of the , but also as a result of the fact that the forms of cooperation have been continuously adapted. As far as the Riksdag is con- cerned, it is crucial in the light of these developments to ensure that the forms for the Riksdag’s work with EU matters continue to be appropriate. One ques- tion of particular interest to the Riksdag is the role of national parliaments in the EU and the initiatives that have been discussed to strengthen this role. 's assessment is that Riksdag's working procedures are mainly adequate concerning both how they are regulated and how the regula- tionshavebeenapplied.However,theCommitteehasseentheneedforcertain adjustments, above all to create clarity in connection with the way in which the Riksdag’s work on EU matters is actually carried out. Contact between the Riksdag and the Government on EU matters The Riksdag's work on EU matters is based on extensive contacts with the Government in order to monitor and influence the positions takes in its EU cooperation. notes that contacts with the aim of giving the Riksdag influence over Swedish positions must be concentrated to earlier stages of the EU process if these positions are also going to have an impact in the EU. In the view of the Committee, it is of central importance in this con- nectiontoattempttoinfluencetheCommissionviatheGovernmentinitsprep- arationofnewinitiatives.Asthedecision-makingprocesscontinues,theRiks- dagandtheGovernmentneedtobeincontactinordertoestablishtheSwedish positionpriorto andduringnegotiationsinthe Council.Thisisdoneby means of deliberations ahead of negotiations in the Council’s preparatory bodies and by means of consultations prior to Council meetings. The Riksdag committees have an independent responsibility to follow EU work and to take a position on the need to request deliberations with the Gov- ernment. At the same time, the Government has a considerable obligation to provide the Riksdag and its various bodies with information. It is crucial that the Government fulfils this obligation to enable the committees and the Com- mittee on EU Affairs to perform their duties. wishes to under- line what has said – that the possibility for the committees to request deliberations with the Government is dependent on 2017/18:URF1 SUMMARY the fact that the Government is thoroughly aware of the need to inform the committees of situations in which it may be necessary to obtain broad support for a new politically significant position to be taken in the Riksdag. In the Committee’s view, this must be understood as a demand vis-à-vis the Govern- ment to inform the committees of the needs that the Government sees for the committees to request deliberations. notes that the Riksdag's ambition to refine deliberations in the Riksdag committees on circumstances during the early stages of the EU decision-making process on the one hand, and consultations in on negotiating strategy to give the Government a final mandate prior todecisions in , has not had animpact in practice overall. 's view is that the only reasonable and suitable thing to do is to take the current application of working procedures as a basis for the Riksdag's future work. The ambition to see deliberations and consultations as completely separate procedures should thus be abandoned. The way proce- dures are applied today enables broad support for EU issues to be obtained since both the committees and are able to follow and influence EU issues over time and in a way that facilitates the taking of well-informed positionsin different phases of the consideration of an EU mat- ter. In connection with their deliberations in this part, the Committee proposes two amendments to the Riksdag Act. The first would mean that the provision inChapter7,Article14,secondparagraphonthepossibilityfortheCommittee on EU Affairs to request deliberation with the Government instead of a com- mittee would be deleted. The second would mean that the supplementary pro- vision 7.15.5 on which legible records shall be kept during meetings of would be amended to the effect that a record would be kept of what is said at the Government’s consultations with the Committee, instead of today’s deliberations. This would also lead to an amendment to Chapter 41, Section 1 of the Public Access to Information and Secrecy Act. In the case of consultations with , the Com- mittee has noted in particular the application that states that decisions in A items” have come to be included in the Government’s obliga- tion to inform and consult the Riksdag. Since A items are characterised by the fact that the Council’s negotiations have in practice been concluded, the Com- mittee has found this consultation to be problematic from the perspective of the ambition to focus contacts between the Riksdag and the Government on the earlier stages of the EU decision-making process. has given thorough consideration to various models to limit this extensive han- dlingofAitems.However,ithasnotsucceededinidentifyingasolutionwhich to a sufficient extent can satisfy various interestswhen it comes to simplifying and making contacts between the Riksdag and the Government more effective on the one hand and safeguarding the Riksdag's control over the Government in the other. 's conclusion is thus not to propose any change to consultations on the Council’s A items. In the opinion of the Committee, there should however be scope for the Government and fairs to develop the forms for consultation on A items. In the case of the Government continually the Riksdag informed of what is happening in theEU, the Committee has not had the impression that the Riksdag has suffered from any appreciable lack of information. The Com- mittee has, however, indicated that the provision of information could be im- proved regarding the Commission’s consultations and informal meetings with ministers. The Government should, according to the Committee, also consider submitting documents within the framework of multiannual and annual pro- grammeplanninginaccordancewiththenewInter-institutionalAgreementon Better Law-making to the Riksdag. In addition to the Government’s continuous supply of information to the Riksdag, the Riksdag committees have an unlimited opportunity to request in- formation and comments from the Government on the work of the EU. is thus able to express special needs as regards information for its work.Inconnectionwiththis,theCommitteeconsidersthatitcouldbeofcon- siderable advantage if the committees were to develop a more uniform view of the Government’s provision of information and the need for deliberations. therefore wishes to encourage the committees and the Com- mittee on EU Affairs to formulate more uniform working routines and to doc- ument these so that they can be made available in the Riksdag and also to the Government. recommends that the take suitable measures to support the committees and in this work. In its review of the constitutional practice that has been developed in con- nection with contacts between the Riksdag and the Government regarding EU issues, the Committee has seen reason to develop and clarify how these con- tacts are viewed in some respects. has devoted extensive dis- cussion to the Government’s obligation to inform and consult the Riksdag in connectionwith formalandinformalaspectsofEUcooperation.TheCommit- tee notes that the statements by indicate thattheGovernmentcannot,inaninformalcontext,representastandpointthat does not have the broad support of the Riksdag. The Committee considers this to be sufficient, and it therefore does not propose any change to current proce- dures that require that neither informal parts of Council meetings nor informal meetings of ministers should be included in the Government’s obligation to consult . In the case of informal EU summits, however, the Committee sees reason to have a slightly different procedure. Informal discussions between heads of state and government in connection withmeetingsoftheEuropeanCouncilshouldintheopinionoftheCommittee be included in the Government’s obligation to consult provided the discussions can be regarded as significant for the formu- lationoffuturecommonpositions.InformalEUsummitsthatdonottakeplace in conjunction with the meetings of Council should however only be preceded by a consultation if a joint statement is to be made by the 2017/18:URF1 SUMMARY summit meeting or if the Government intends to represent a standpoint that has not previously had the broad support of the Riksdag. has further considered whether summits between the EU and third countries should be preceded by consultations. has however not found reason to propose that such international summits be in- cluded in the obligation to consult . In the case of the Government’s background materials for its consultation with , the Committee notes that it is inevitable that all documentation is not always available in Swedish. ’s impression is that the demand for the addition of explanations and comments on the part of the Government to the background materials increases when the materials for the consultation are not available in Swedish. The same should apply for the background materials for deliberations with the committees. also comments on the occurrence of what are known as “literalmandates”,thatisthattheCommitteeon EUAffairssuppliesadditions to the Swedish position with the exact wording of what is to be said, the inten- tionbeingthatthesepointsshouldbeputforwardattheCouncilmeetings.The Committee stresses how unsuitable it could beto supply suchmandates if they conflictwiththeGovernment'sexpressedrecommendations,particularly ifthe mandate raises questions that are outside the scope of the matters to be con- sideredbytheCouncil.TheCommitteesemphasisesinthisconnectionthatthe Government and have a joint responsibility in their deliberations to arrive at mandates that are appropriate for fulfilling their purpose, that is that the Swedish positions should have an impact. Further- more, it is the Committee’s view that the opportunity for the Government to seek renewed contact with the Committee while a Council meeting or a meet- ing of Council is in progress in order to obtain an adjusted man- date should only be made use of when essential Swedish interests are at stake and when it has not been possible to predict that the results of negotiations would be different to those expected when the original mandate was given. EU matters at the Riksdag – examination of strategic documents and subsidiarity checking As regards the procedure for the examination of documentation, that is the Riksdag's consideration of strategic EU documents, the Committee considers that the application of procedures appears to be in line with the original pur- pose and that this purpose is still relevant. The examination procedure has provedtobehelpfulwhenitcomestoputtingforwardimportantpointsofview to enable a particular issue to be further dealt with, which in turn boosts the Riksdag's readiness to deal with clear-cut proposals later, and it also helps make differences of opinion between parties in the Riksdag more visible, which can serve as guidance for the Government and other interested parties. TheCommitteeproposesthatitshouldnolongerbeobligatoryfortheRiks- dag to consider green and white papers that have been submitted to the Riks- dag by the Commission. believes that the Riksdag should be abletodetermineonacasebycasebasiswhetheragreenorwhitepapershould beexaminedornot.Furthermore,theCommitteeproposesthattheformalarea of application for the examination procedure should be adapted to highlight the fact that documents within the framework of interparliamentary coopera- tion can also be the object of examination. emphasises how important it is that draft legislative acts are exempt from the area of applica- tion. proposes, however, that this exemption should instead apply to proposals for EU legal acts, which is a broader concept that better agrees with the original intention of the exemption. also pro- posesthat the term“scrutiny” is reintroduced into the Riksdag Act. These pro- posals would mean amendments to Chapter 9, Article 20, first paragraph of the Riksdag Act. does not propose any change to the practice that the Riks- dag Administration sends scrutiny statements to the Secretariat-General of the Commission to inform the Commission of the Riksdag's consideration of a particular document from the Commission. In the Committee’s opinion, it should be possible for the Riksdag to accept the view that the statements of which the Commission has been made aware can be regarded as contributions to a dialogue between the Commission and the Riksdag in its capacity as a national parliament. This means that the Riksdag would be assuming a partly new perspective of the way it participates in dialogues with the Commission. After thorough consideration, the Committee has dismissed any thoughts of formalising procedures by submitting scrutiny statements to the Commission by means of a written communication from the Riksdag. As regards subsidiarity checks, the Committee considers the Riksdag's ex- amination of the application of the principle of subsidiarity in draft legislative acts to be meaningful and that it is carried out in a suitable way. However, the Committee would urge the Riksdag committees to take into account the set framework for subsidiarity checking, and wishes to underline the fact that the committees have the possibility to channel views that do not refer directly to the application of the principle of subsidiarity through deliberations about the EU with the Government. proposes an amendment to supple- mentary provision 6.13.2 in the Riksdag Act in order to ensure that records of the committees’ decisions in matters of subsidiarity are always notified to the Chamber at meetings of the Chamber, The Committee considers that the Riksdag can improve its information to the other national parliaments regarding the Riksdag's reasoned opinions so as to improve the possibility of reaching the threshold at which a particular draft legislative act may be reviewed. points out the possibility for information exchange through the representatives of the national parliaments in . also wishes to encourage the Riksdag committees to carry out supplementary exchanges of information at the political level on 2017/18:URF1 SUMMARY what to a reasonable degree of certainty can be expected to be a committee's conclusion in a particular subsidiarity check. Interparliamentary cooperation in the EU and the for Europol