eunbil · H60N4C6FA4 · 2018-11-19 00:00:00 — Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Ku2018/01990/LS U2018/04293/AI Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) den 26– MÅNDAG 26 NOVEMBER 2018 2.(ev.) a)Icke lagstiftande lista b)Lagstiftande lista (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 3.Förordning om en europeisk solidaritetskår 2021 till 2027 (första läsning) Antagande av partiell allmän inriktning Dokumentnummer: 9993/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt. Solidaritetskårens övergripande mål är att ge unga i EU fler möjligheter till lärande, arbete, rörlighet och engagemang i samhället. Programmet ska främja ungas och organisationers engagemang i solidaritetsverksamhet av hög kvalitet för att därigenom stärka sammanhållningen, solidariteten och demokratin i och omvärlden. De unga som får stöd från programmet ska ta itu med samhällsutmaningar och humanitära utmaningar där behoven finns, med ett särskilt fokus på att främja social inkludering. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens intentioner att fortsatt minska ungdomsarbetslösheten i medlemsstaterna genom insatser riktade till unga kvinnor och män. Regeringen anser att det är nödvändigt att fokusera på programmets kärnverksamhet. Regeringen anser att genomförandet av solidaritetskåren ska bygga på existerande strukturer och inte leda till ökad administrativ börda för medlemsstaterna. Regeringen anser att bör verka för ett mer flexibelt genomförande med större möjligheter att nationellt bestämma prioriteringar och möjlighet att överföra medel mellan programmets olika delar. Regeringen anser att bör ställa sig bakom ett antagande av den partiella allmänna inriktningen. Datum för tidigare behandling i : Överläggningar med ägde rum och . Faktapromemoria: Europeiska Solidaritetskårsprogrammet 2017/18:FPM156 4.Resolution om europeiska ungdomsstrategin 2019–2027 Antagande Dokumentnummer: 13940/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt. 2 (17) Förslagets innehåll: Med den föreslagna resolutionen om en ungdomsstrategi för perioden –2027 vill rådet utveckla det ungdomspolitiska samarbetet inom EU. Ungdomsstrategins målsättningar är att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, uppmuntra ett aktivt medborgarskap, motverka socialt utanförskap bland ungdomar och att politiska beslut ska ta större hänsyn till ungdomars situation. På EU-nivå föreslås arbetet koncentreras mot att lansera en ny ungdomsdialog, öka ungdomars deltagande i fora där beslut fattas och att stödja utbildning i delaktighet genom Erasmus+. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på att en ny gemensam strategi för ungdomsfrågor inom EU tas fram för att samordna de insatser som görs även om huvudansvaret för ungdomspolitiken ligger hos medlemsstaterna. Det är viktigt att strategin fokuserar på mellanstatliga insatser med tydligt mervärde på nationell nivå. Regeringen välkomnar att det i strategin tydliggörs att den inte nnebär krav på harmonisering eller prioriteringar som inte är motiverade utifrån en nationell kontext. Det är också viktigt att de åtgärder som tas fram granskas noga ur ett kostnadseffektivitetsperspektiv. Regeringen föreslår att stödjer förslaget till resolution. Datum för tidigare behandling i : Överläggningar med ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Faktapromemoria: EU:s nya ungdomsstrategi 2017/18:FPM121 5.Slutsatser om ungdomsarbete i en kontext av migration och flyktingfrågor Dokumentnummer: 13941/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt. 3 (17) Förslagets innehåll: Kommissionen har tillsatt en särskild expertgrupp som tagit fram ett antal förslag kring hur ungdomsarbete (youth work) kan hjälpa unga migranter och flyktingar att etablera sig i EU. Baserat på arbetsgruppens rekommendationer ordförandeskapet gemensamt tagit fram förslag till rådsslutsatser. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att förbättra kunskap och träning för att ge ungdomsarbetare kompetens att engagera sig i långsiktiga relationer med ungdomar, inklusive unga migranter och flyktingar. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att intentionerna i rådsslutsatserna är goda och har övergripande välkomnat utkastet till slutsatser. Regeringen har under förhandlingarna verkat för att det i utkastet till slutsatser tydliggörs att ungdomsarbete organiseras och stöds på olika sätt i olika medlemsländer. En stor del av ungdomsarbete i utförs på nivå och inom ramarna för aktiviteter arrangerade av civilsamhällesorganisationer. Detta betyder att staten varken kan eller vill utöva detaljerad kontroll över ungdomsarbete i . Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna vid rådsmötet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med ägde rum . 2019–2027: från vision till implementering (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Dokumentnummer: 13942/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Policydiskussionen på mötet kommer att behandla genomförandet av och hur arbetet ska struktureras . ska stödja genomförande av ungdomspolitik på nationell, 4 (17) regional och lokal nivå. Målsättningen är att främja kunskapsuppbyggnad och en mer evidensbaserad ungdomspolitik. Ordförandeskapet föreslår att debatten nu ska rikta in sig på följande frågeställningar: 1.Hur kan vi använda instrumenten i på det mest effektiva sättet för att nå strategins målsättningar på nationell, regional och lokal nivå? 2.Vilka faktorer kan bidra till genomförandet av i ditt land? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att det föreslagna ämnet håller sig inom EU:s kompetens på ungdomsområdet så som den är uttryckt i artiklarna 165 och 166 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning inför ministrarnas diskussion. Regeringen kommer vid debatten att utgå från målet för den nationella ungdomspolitiken, det vill säga att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen kommer vidare särskilt lyfta fram vikten av ungas etablering i arbets- och samhällslivet, särskilt för unga med färre möjligheter. Regeringen kommer också betona vikten av jämställdhet och anti-diskriminering. Regeringen kommer att betona vikten av ett tvärsektoriellt angreppssätt på ungdomsfrågorna och att ungdomspolitiken ska bygga på etablerad kunskap och vara evidensbaserad. Ett ökat utbyte och lärande av goda exempel i andra medlemsstater kan bidra på ett positivt sätt till politikutvecklingen. Datum för tidigare behandling i : Information lämnades till . (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 5 (17) 7.Förordningen om av partiell allmän inriktning Dokumentnummer: 13135/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt () Erasmus+ är EU:s program för utbildning, ungdom och idrott. Nuvarande program avslutas och förslaget till nytt Erasmusprogram presenterades som en del i kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. föreslås i princip omfatta de programaktiviteter som täcks av programmet Erasmus+. Programmet omfattar tre programområden mobilitet i utbildningssyfte, samarbete mellan organisationer och institutioner och stöd till politikutveckling och politiskt samarbete. Förslaget har förhandlats i rådsarbetsgruppen för utbildning (). Förhandlingarna i har endast avsett programmets inriktning och innehåll. Programmets budget ska fastställas inom ramen för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. Förslag till svensk ståndpunkt: Under förhandlingarna om programmets innehåll har verkat för att DiscoverEU stryks från ungdomskapitlet i eftersom att lärandedimensionen bedöms som svag och att insatsen inte stödjer programmets prioritering av grupper och individer med färre möjligheter. Regeringen bedömer därför att DiscoverEU riskerar att bidra till fragmentering av programmet, men då frågan har hänskjutits till förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram föreslår regeringen att fortsatt verkar för att insatsen utgår ur Erasmusprogrammet. Regeringen har i förhandlingarna betonat att främst är ett utbildningsprogram och värnat denna inriktning. 6 (17) särskilt den prioritering av grupper och individer med färre möjligheter som föreslås i programmet. Regeringen föreslår att ställer sig bakom förslaget till partiell allmänna inriktning. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med utbildningsutskottet skedde 2018. Fortsatt behandling av ärendet: kommer att avge ett yttrande om förslaget . Programmets budget kommer att fastställas inom ramen för förhandlingen om EU:s fleråriga budgetram. Faktapromemoria: ””: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott 2017/18:FPM136 8.Rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning Dokumentnummer: 12785/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Syftet med förslaget är att alla studerande, lärlingar och elever som har utbildat sig utomlands, antingen för att erhålla en kvalifikation eller för rörlighet i utbildningssyfte, ska få utbildningen erkänd automatiskt inför framtida studier. Rekommendationen ska ses som en del av ambitionen att arbeta mot ett europeiskt område för utbildning där utbildning, studier och forskning inte ska hindras av gränser. Förslag till svensk ståndpunkt: 7 (17) Rörlighet inom utbildningsområdet är ett prioriterat område för regeringen. Regeringen kan därför välkomna rekommendationen och dess syfte att underlätta ömsesidigt erkännande av examensbevis och studieperioder i andra medlemsstater. har i förhandlingarna bland annat verkat för förtydliganden av formuleringar och begrepp och att rekommendationstexten ska överensstämma med andra överenskommelser inom erkännandeområdet. har också utifrån principen om subsidiaritet verkat för att minska detaljeringsgraden i rekommendationen. Regeringens bedömning är att i stort uppfyller åtagandena i rekommendationen. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom ett antagande av rekommendationen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med utbildningsutskottet skedde . 9.Ett europeiskt utbildningsområde : från vision till genomförande (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Dokumentnummer: 13583/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Som ett underlag till stats- och regeringschefernas diskussion om utbildnings- och kulturfrågor i anslutning till toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om att stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur. I meddelandet presenteras en vision om ett europeiskt område för utbildning som fullt ut ska realiseras till 2025 med bl.a. ett antal initiativ för ökad rörlighet. följde upp diskussionen i vid sitt ordinarie möte 8 (17) genom att anta slutsatser om utbildning. Slutsatserna betonar vikten av att öka rörligheten bland medborgarna i EU. En rad initiativ för att förverkliga visionen om ett europeiskt utbildningsområde har tagits , till exempel har rekommendationer antagits om nyckelkompetenser för livslångt lärande och främjande av gemensamma värden och inkluderande utbildning. En pilotomgång av europeiska universitetsnätverk har lanserats och ett nytt Erasmusprogram håller på att förhandlas fram. Vid riktlinjedebatten ombeds ministrarna att ge sin syn på hur ett europeiskt utbildningsområde kan utvecklas vidare, bland annat genom att ge exempel på åtgärder som har vidtagits eller skulle kunna vidtas på nationell nivå. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen delar synen på att medborgarna i EU ska kunna studera, arbeta, resa och utbyta idéer utan att hindras av administrativa eller byråkratiska svårigheter. Förslag som ska bidra till ökad rörlighet av personer sammanfaller väl med svenska utbildningspolitiska prioriteringar. Som ett exempel på åtgärder nationellt som kan främja ökad rörlighet kan regeringen bland annat nämna den utredning om internationalisering av högre utbildning som alldeles lade fram sitt slutbetänkande. Utredningen har bland annat haft i uppdrag att presentera förslag om hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning. 10.Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den rumänska delegationen TISDAG 27 NOVEMBER 2018 KULTUR/AUDIOVISUELLA FRÅGOR 9 (17) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 11.Förordning om Kreativa 2021–2027 (första läsning) Lägesrapport Dokumentnummer: 13925/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt. Programmet Kreativa är ett av sektorsförslagen som ingår i EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Förslaget bygger vidare på befintliga strukturer för programmet Kreativa 2014–2020, med programområden för kultur och media samt ett sektorsövergripande programområde. De övergripande målen för programmet Kreativa 2021–2027 ska enligt förslaget vara att främja europeiskt samarbete om kulturell och språklig mångfald och kulturarv, samt att öka de kulturella och kreativa sektorernas konkurrenskraft, särskilt inom den audiovisuella sektorn. Förhandlingar om programmets utformning och innehåll har pågått sedan förslaget presenterades men har ännu inte kunnat avslutas. Det österrikiska ordförandeskapet har därför tagit fram en lägesrapport inför rådsmötet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingarna fortsätter på rådsarbetsgruppsnivå i syfte att anta en partiell allmän inriktning . Faktapromemoria: 2017/18:FPM131 10 (17) 12.Rådets slutsatser om arbetsplanen för kultur 2019–2022 Antagande Dokumentnummer: 13886/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Förslagets innehåll: Rådets arbetsplan för kultur 2019–2022 anger de fokusområden som rådet avser att arbeta med samt de arbetsmetoder som ska nyttjas i arbetet. Arbetsplanen knyter an till och bygger vidare på det som uppnåtts i den nuvarande arbetsplanen för perioden –2018. har en mer strategisk dimension lagts till i syfte att stärka kopplingen mellan arbetsplanen och rådets och de roterande ordförandeskapens arbete. Prioriteringarna som föreslås i arbetsplanen för kultur 2019–2022 är: Social samanhållning och välfärd Ett ekosystem till stöd för konstnärer, yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna samt europeiskt innehåll Jämställdhet mellan kvinnor och män E. Till prioriteringarna läggs vidare en övergripande inriktning som ska ta hänsyn till den digitala utvecklingen och vikten av utvecklade statistiska underlag. Utifrån prioriteringarna A-E föreslås ett flertal specifika insatser . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna om rådets arbetsplan för kultur håller sig inom EU:s kompetens på kulturområdet så som den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt. 11 (17) har framgångsrikt verkar för att betydelsen av konstnärlig frihet uppmärksammas i rådets arbetsplan för kultur 2019–2022. Regeringen stödjer även övriga prioriteringar i arbetsplanen och föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av rådets slutsatser om rådets arbetsplan för kultur för perioden –2022. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet . 13.Slutsatser om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin Dokumentnummer: 13949/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Det österrikiska ordförandeskapet har föreslagit rådsslutsatser om hur den europeiska innehållssektorn kan stärkas i den digitala ekonomin. Ambitionen är att ta ett helhetsgrepp och ge en framåtblickande lägesrapport för att stödja politiken för europeisk innehållsproduktion och distribution så brett som möjligt. Slutsatserna pekar på hur viktiga ett antal politik- och lagstiftningsområden är för medie- och innehållssektorn. Med utgångspunkt i vikten av en stark och diversifierad innehållsproduktionssektor, lyfter slutsatserna fram fyra fokusområden: Vikten av att främja mångfald, synlighet och innovation; behovet av att skapa lika villkor för alla; värdet av att öka förtroendet för information och informationskällor, och slutligen hur färdigheter och kompetens inom sektorn kan stärkas. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar rådsslutsatserna om hur den europeiska innehållssektorn kan stärkas i den digitala ekonomin och föreslår att ställer sig bakom antagandet. Det är viktigt att uppmärksamma villkoren för 12 (17) europeiska medier och den innehållsproducerande sektorn i av stark teknisk och ekonomisk utveckling och omfattande anpassning av den inre marknaden. För regeringen har det varit viktigt att slutsatserna har ett brett och övergripande angreppssätt som speglar möjligheter och utmaningar på ett konstruktivt sätt, utan att föregripa pågående förhandlingar inom andra politikområden. Datum för tidigare behandling i : informerades . 14.Bekämpande av spridningen av desinformation online: utmaningar för medieekosystemet (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Dokumentnummer: 13362/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Det österrikiska ordförandeskapet föreslår en riktlinjedebatt med utgångspunkt i mediernas nyckelroll för att bekämpa spridningen av desinformation online genom att tillhandahålla tillförlitlig information och upprätthålla en hög journalistisk standard. Bakgrunden till diskussionen är det fokus som frågan om informationspåverkan och desinformation getts av EU:s institutioner . Utifrån en bred konsultation antog kommissionen meddelandet Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (KOM(2018) 236). Utifrån denna har bl.a. EU-omfattande riktlinjer om desinformation tagits fram och undertecknats av de största digitala innehållsplattformarna och annonsörsorganisationer. efterlyste i sina slutsatser den åtgärder för att skydda unionens demokratiska system och bekämpa desinformation, inbegripet vid det kommande Europaparlamentsvalet, med full respekt för de grundläggande rättigheterna. 13 (17) Ordförandeskapet föreslår att diskussionen utgår från mediepolitikens fokus på mediemångfald, kvalitetsjournalistik, medie- och informationskunnighet och frågor om insyn och ansvarighet. Ministrarna ombeds att utifrån det mediepolitiska perspektivet diskutera åtgärder mot desinformation som kan vara verkningsfulla på EU-nivå och ge exempel på initiativ som tagits på nationell nivå. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar diskussionen eftersom konsekvent har understrukit vikten av att arbeta aktivt på europeisk nivå för att bemöta informationspåverkan och desinformation. Det arbetet måste utgå från ett starkt försvar för våra öppna samhällen med en vidsträckt yttrandefrihet och regelverk som möjliggör starka och oberoende medier. Därför är det mediepolitiska perspektivet viktigt att föra in i den europeiska diskussionen. Datum för tidigare behandling i : informerades . Faktapromemoria: 2017/18:FPM95 behandlar kommissionens meddelande Bekämpande av desinformation online: En EU-strategi 15.Slutsatser om den ekonomiska dimensionen av sport Antagande Dokumentnummer: 13764/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt 14 (17) Utkastet till slutsatser syftar till att främja arbetet kring idrottens ekonomiska dimension och dess socioekonomiska fördelar för att belysa de indirekta bidrag till samhällets ekonomi som idrotten gör. Slutsatserna framhåller att EU:s nuvarande arbetsplan för idrott betonar vikten av idrottens ekonomiska dimension, särskilt hållbar finansiering av idrott, arvet av stora idrottsevenemang, ekonomiska fördelar av idrott och innovation. Det frivilliga arbete i idrottsrörelsen och även regional utveckling är av betydelse. I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka medvetenheten om idrottens potential att bidra till tillväxt och sysselsättning genom tillförlitliga data som bidrar till att analyser kan omfatta ett brett samhällsekonomiskt perspektiv. Slutsatserna inbjuder även kommissionen och idrottsrörelsen att bidra till att förbättra statistikinsamling kring idrottens ekonomiska dimension i samhället. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att utkastet till rådsslutsatser om idrottens ekonomiska dimension är balanserat. Regeringen anser att idrottsrörelsens självständighet ska värnas. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna om idrottens ekonomiska dimension. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med skedde . Större idrottsevenemang som drivkraft för innovation (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Dokumentnummer: 13952/18 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt 15 (17) Det österrikiska ordförandeskapet har inför idrottsdelen av rådets möte initierat en riktlinjedebatt om större idrottsevenemang som drivkraft för innovation. I bakgrundsunderlaget inför riktlinjedebatten konstaterar ordförandeskapet att innovation kan ta sig olika uttryck; allt från skapandet av nya produkter eller tjänster till förändring av processer eller organisatoriska förändringar. Man konstaterar också att bland annat kommunikation och utveckling av idrottsredskap kan ses framgångsrika sektorer i detta avseende. Ordförandeskapet inbjuder medlemsstaterna specifikt på detta tema diskutera betydelsen av idrottsevenemang för att främja innovation samt om vilka åtgärder som behövs för att främja utvecklingen på området. Förslag till svensk ståndpunkt: Vid diskussionen avser regeringen att framföra att det är intressant att sakligt belysa positiva effekter av stora idrottsevenemang på innovation. Det är dock naturligt att sådana metoder utvecklas och studier bedrivs främst av berörda intressenter som idrottsrörelsen och besöksnäringen och inom ramen för den frihet som råder kring forskning vid universitet och andra lärosäten. Regeringen avser att påpeka vikten av de olika positiva effekter som uppstår i anslutning till stora idrottsevenemang och innovation. Däribland kan nämnas en social och miljömässig hållbar utveckling av evenemang ofta genom lokala och regionala företag som uppstår och utvecklas kring stora idrottsevenemang. Detta gäller särskilt vid återkommande evenemang men även när evenemangen integreras i besöksnäringens strategier för att utveckla besöksdestinationer. Ytterligare ett gott exempel på innovation är den internationella standarden (ISO 20121) som utvecklats som ett ledningssystem för hållbarhet vid evenemang. Datum för tidigare behandling i : Information gavs till . Kultur/audiovisuella frågor 16 (17) a)Hantering av föremål från koloniala sammanhang i europeiska samlingar Information från den tyska delegationen b)Problem avseende konsumentskydd och gränsöverskridande omförsäljning av biljetter till kultur- och idrottsevenemang Information från den danska delegationen c)Möten inom Världsantidopingbyrån () (, , ) Information från EU-medlemsstaternas företrädare i Kultur/audiovisuella frågor och sport d)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den rumänska delegationen 17 (17)