rfr · H50WRFR8 · 2018-01-01 00:00:00 — Detta sägs trots att det inte ligger i förslaget. Då undrar jag: Hur kommer det sig att ett sådant rykte får gro och bli så himla starkt? Det är väldigt många som är helt övertygade om att det är så , trots att det inte finns något sådant i förslaget. Ordföranden: Det var den sista frågan. får våra inbjudna gäster möjlighet att svara och eventuellt avsluta lite kort . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Tack för bra frågor! När det gäller de samhällsekonomiska kostnaderna har vi gjort analyser av vad detta har för effekter, primärt på långivning – alltså lånestocken – och priser på bostäder men också på samhällsekonomiska kostnader. Det ligger i sakens natur att när man inför försiktiga åtgärder som är tänkta som en försäkring mot en utveckling som går åt fel håll blir de samhällseko- nomiska effekterna mycket begränsade. Sedan är det så, och det har också påtalats i debatten, att det kan drabba dem som har mindre av eget kapital. Men om vi tittar på tillväxt och fördelning är vår bedömning att det är mycket begränsat. Det har att göra med hur det här Man skulle ha kunnat kalibrera amorteringskravet inte på 450 procent av bruttoinkomsten utan på . Då hade det påver- kat många fler nya låntagare, enligt våra studier, och då hade det också påver- Man måste också sätta detta i ett större perspektiv. Är det så om vi bygger med ökad motståndskraft att det är några som väljer att låna lite mindre och faktiskt amorterar av på sina lån, då står vi också bättre rustade. Jag noterar vilken närmast hysterisk diskussion det har blivit när priserna har gått ned säg från att ha gått upp många fler procent de senaste Det illustrerar i någon mening att folk upplever det som väldigt farligt och läskigt när priserna går ned. Det beror förstås på att folk är skuldsatta, så kan vi hantera det och bygga buffertar tror jag att man måste ha med det i den Vi kan bara åtgärda saker i flödet. Vi har inga möjligheter att åtgärda det i Det är så att säga legalt; vi kan inte införa ett retroaktivt amorte- ringskrav för alla som har tagit lån. Det kan vi inte göra som myndighet. skulle däremot skattepolitiken kunna göra. Den är ju annorlunda, så vill man ha sådant som slår mot stocken får man hantera det i och i reger- När det gäller detta att ungdomar drabbas är det ju inte så att inga ungdomar kommer att amortera. Det finns ungdomar eller i alla fall unga vuxna som tjä- nar kanske 30 000 och däröver och dubbla hushåll som har ganska höga in- komster, bland annat i och andra storstadsregioner i Sve- De drabbas i någon mening, men jag tycker att det är viktigt att sätta ordet ”drabbas” i perspektiv. Det de drabbas av är att de får betala av på sina skulder. Åtgärden bör också sättas i perspektiv. Om och hans kollegor skulle få för sig att höja räntan är det kassaflödesmässigt samma sak som amorteringskravet för av nya 1 procents räntehöjning måste nog hushållen vara beredda på – kanske till och . När man talar om de enormt dra- koniska effekter som ibland beskrivs bör man betänka att hushållen kan komma att behöva betala väsentligt högre räntekostnader även i en normal Den kan förstås bli mer dramatisk än så. Avslutningsvis vill jag tacka för att jag fick komma hit. Jag tycker att det har varit en bra diskussion. Mina huvudslutsatser är att motståndskraften är STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN tillfredsställande i banksystemet men måste fortsätta byggas upp i hushållssektorn och att vi inte håller på med konjunkturpolitik utan värnar oss mot framtida kriser. , : Jag ska svara ganska kort. Återigen pratar vi om varför vi är där vi är. På efterfrågesidan – det har vi tagit upp – är det låga räntekostnader. Det har varit stigande inkomster, stigande sysselsättning och demografiska faktorer som har gjort att villapriserna har fördubblats och bostadsrättspriserna har tredubblats. Det är väldigt många procent. På utbudssidan har vi produktiviteten i byggsektorn, som har varit bedrövlig – av en rad olika skäl, men det är nog mycket av byggsektorns egna skäl. Det har alltid varit ett stort frågetecken varför den är så bedrövlig. Jag kan säga, för att kontrastera mot en annan debatt, att inslaget av privat kapital i byggsektorn inte har hjälpt den att hålla upp produktiviteten tidigare. Jag förstår inte hur ytterligare inslag av privat kapital i till exempel offentliga investeringar skulle öka produktiviteten. Men produktiviteten i byggsektorn är en nyckelfaktor till att det är dyrt att bygga. Alla förändringar påverkar, men utgångspunkten kan inte alltid vara att nuläget är det optimala. Från nuläget påverkas alltid människor när man gör en förändring, men förändringen syftar i de här fallen till att öka stabiliteten och göra det bättre för alla även om någon påverkas just . När man jobbar politiskt är det här någonting som det alltid är lätt att bli rädd för. Man tolkar läget som det är nu som det optimala, och alla förändringar är till det sämre. Men så kan det inte vara. Några påverkas, och det kan drabba dem, men i slutändan gynnar det alla. Vad gäller ungdomar gynnas ju de om priserna skulle gå ned lite – av det enkla skälet att det blir billigare. Debatten om att detta att ett amorteringskrav eventuellt skulle kunna påverka priserna en 5, 6, nedåt skulle vara så svårt för ungdomarna har jag svårt att begripa. Det blir ju i så fall billigare för dem att köpa. Jag vill också tacka för möjligheten att komma hit. Det är viktiga frågor vi har diskuterat, och det är viktigt att de diskuteras. , : Vi sliter med de här frågorna och frågeställningarna i en värld där de globala räntorna är låga. är en liten och öppen ekonomi, och det innebär att vi så att säga importerar den allmänna räntenivån. Det har vi att hantera så gott det går. Detta leder till slitningar inte minst inom bostadsmarknaden, som vi ju har diskuterat i många olika avseenden här . Då gäller det att hantera det så gott det går. Men många har också konstaterat att det vore bättre om vi lyckades lite bättre med att hantera frågeställningar kring ins and outs på den svenska bo- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är välkända frågeställningar bakåt i ti- den som vi ändå inte riktigt har lyckats lösa på ett bra sätt i detta land. innebär att en del av detta pyser ut när det gäller hushållens lån och stigande är det värt att notera det som , tror jag att det var, poängterade i sitt inledningsanförande. har vi högkonjunktur och låga Det är klart att i en sådan värld är det förmodligen mycket lättare och enklare att vidta de åtgärder som man behöver vidta i en rad olika avseenden jämfört med en annan värld där vi har lågkonjunktur och en räntenivå som är bra mycket högre än den vi har . Sådana tider kommer att komma . Det är därför det är viktigt och väl värt att diskutera makrotillsyn men också bostadsmarknadens sätt att fungera i vid mening. Statsrådet (MP): Herr ordförande! de samhällsekonomiska marginalkostnaderna för åtgärder. Det är klart att åtgärder fattas det inte beslut om i ett vakuum. olika saker som påverkar, till exempel flyttströmmar i ett samhälle eller för den delen bostadsmarknaden. Det kan göra att det ibland kan vara ganska svårt att isolera den enskilda effekten av en specifik åtgärd. Men efter bästa förmåga kan vi konstatera att bedömningen är att det blir ganska små effekter av det skärpta amorteringskravet just på grund av att det inte bedöms påverka vare sig bostadspriserna eller bnp-utvecklingen i någon högre utsträckning. Däremot tycker jag att vi i den diskussionen också har ett ansvar att väga in vad som är hela syftet med stabilitetspolitiken, det vill säga att också väga in de samhällsekonomiska marginalkostnaderna av finansiell instabilitet eller Vi har ganska närtida erfarenheter av att de är väldigt stora och att det finns starka skäl att göra vad vi kan för att undvika finansiell talade också om en del överdrifter, kanske man kan kalla dem, eller missförstånd som har funnits i den här debatten. Jag tycker och vill poängtera så här avslutningsvis att vi alla har ett stort ansvar att försöka hålla oss till en relevant bedömning. Här har vi i regeringen såklart ett ansvar. Det är möjligt att vi inte alltid har följt det så bra som vi borde göra. Då kan vi lova bot och bättring och att vi verkligen ska försöka beskriva verkligheten som den faktiskt ser ut. vill också poängtera att även andra aktörer som för den här debatten har ett ansvar att beskriva åtgärder för vad de faktiskt är och innebär. beskriva en katt som ett lejon bara för att därigenom till exempel vinna poli- tiska poänger, för det skapar osäkerhet och rädsla. Jag tycker att vi gemensamt borde lova varandra att ta ansvar för att försöka hålla den här diskussionen och debatten på en sansad nivå och verka tillsam- mans för att bibehålla en bred samsyn när det gäller åtgärder för finansiell STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Med det vill också jag tacka för ett bra samtal och en viktig diskussion. Vice ordföranden: Då har vi ägnat åt den viktiga frågan hur vi kan förbättra och skapa bättre motståndskraft i svensk ekonomi. Det tycker vi i finansutskottet är en viktig fråga. Alla här inne har varit med om en eller flera kriser och vet behovet av detta. Man kan skapa goda vanor. har vi haft en andra öppen utfrågning på just det här temat. Vi kommer att fortsätta med det framöver under nästa mandatperiod eftersom det är en sådan central fråga. Alla vi ledamöter vill rikta ett varmt tack till er i panelen, till er gäster som har bidragit till det här samtalet. Flera av oss kanske ses igen – vi får se hur det ser ut då. Ni är varmt välkomna tillbaka! BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbeteförunga med funktionsnedsättning– enuppföljning och offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik