rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — Av uppgifter från utbildningsanordnare som lämnats inom ramen för uppföljningen framgår att det åtminstone på kort sikt kan finnas praktiska svårigheter att öka antalet utbildningsplatser och bibehålla utbildningens kvalitet då man menar att det krävs fler disputerade vägledare som kan undervisa på utbildningen än vad som finns att tillgå. Andra menar att det med ett tillskott av resurser skulle gå att öka antalet utbildningsplatser och att disputerade personer från angränsande utbildningsområden skulle kunna engageras som lärare i delar av undervisningen. 52 kap. 30 § skollagen. Nyanlända elever är ofta i stort behov av studie- och yrkesvägledning Uppföljningen visar att vissa grupper, bl.a. nyanlända elever i grund- och gymnasieskolan och ungdomar som tillhör gymnasieskolans målgrupp men varken arbetar eller studerar (s.k. NEETs), ofta har särskilda behov av studie- och yrkesvägledning. Även om nyanlända elever i många avseenden har samma behov av vägledning som andra barn och unga behöver vägledningen vara mer omfattande och ofta också anlägga ett brett perspektiv både i den snäva och i den vida vägledningen för att både elever och i förekommande fall också vårdnadshavare ska förstå det svenska utbildningssystemet, den svenska arbetsmarknadens utformning och kompetenskrav, var i systemet den enskilde eleven själv befinner sig och vad som krävs för att komma vidare i fortsatta studier eller i arbete. Av uppföljningen framgår att många studie- och yrkesvägledare som arbetar med nyanlända elever efterfrågar ett bättre nationellt stöd för arbetet med denna generellt sett resurskrävande grupp. Även om i samarbete med lärosäten bl.a. anordnar utbildningar om vägledningen av nyanlända elever har huvudmän och enskilda vägledare ett stort ansvar att själva ta fram vägledningsmaterial som är anpassade efter nyanlända elevers behov. Ungdomars studie- och yrkesval har stor betydelse för hur deras liv kommer att utvecklas. Det stora utbudet av både yrken och utbildningar gör att barn och ungdomar kan uppleva det som komplicerat att överblicka sina olika valmöjligheter. En ständigt pågående samhällsutveckling och snabba förändringar på arbetsmarknaden bidrar ytterligare till svårigheterna att förutse de framtida villkoren i arbetslivet. Syftet med skolans studie- och yrkesvägledning är därför att ge eleverna förutsättningar att hantera frågor som rör val av studier och yrken.6 Mot denna bakgrund och för att få kunskap om hur verksamheten fungerar har utbildningsutskott följt upp studie- och yrkesvägledningen i grundrespektive gymnasieskolan. Resultatet av uppföljningen redovisas i den här rapporten. 1.1Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Av regeringsformen framgår att varje utskott ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde,7 och har även beslutat om riktlinjer för verksamheten.8 Den här uppföljningsrapporten om studie- och yrkesvägledning i grundrespektive gymnasieskolan är en del av utbildningsutskottets arbete med denna uppgift. 1.2Utbildningsutskottets beslut om uppföljningen av studie- och yrkesvägledning Frågan om studie- och yrkesvägledning har aktualiserats i utbildningsutskottets arbete bl.a. som ett resultat av behovet av åtgärder för att öka genomströmningen i gymnasieskolan och arbetsmarknadens behov av arbetskraft med rätt kompetens för de arbeten som finns. Vägledningen har även tagits upp i diskussionen om hur nyanlända elevers behov kan tillgodoses, då nyanlända elever är en grupp som vuxit kraftigt i såväl grundsom gymnasieskolan. Mot denna bakgrund beslutade utbildningsutskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering att genomföra en förstudie om studie- och yrkesvägledning med utgångspunkt i skollagens krav. Med förstudien som underlag beslutade utskottet att gå vidare med en huvudstudie om studie- och yrkesvägledningen i grundrespektive gymnasieskolan.9 6Skolverket: allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 7 4 kap. 8 § regeringsformen. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 9 : prot. 2016/17:32 4 §, . styrgrupp för uppföljning och utvärdering med företrädare för samtliga partier har ansvarat för genomförandet av uppföljningen. Utvärderare Liv Hammargren vid utvärderings- och forskningssekretariatet vid har i samarbete med föredraganden vid utbildningsutskottets kansli utarbetat rapporten. 1.3 tillkännagivanden och beslut har framhållit betydelsen av studie- och yrkesvägledningen i och i gymnasieskolan. beslutade riksdagen10 om ett tillkännagivande till regeringen om att den borde vidta de åtgärder som behövdes för att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. I betänkandet som låg till grund för tillkännagivandet underströk utbildningsutskottet att studie- och yrkesvägledning är av stor betydelse för att underlätta den enskildes studie- och yrkesval och för att undvika felaktiga val som kan leda till onödiga kostnader för såväl individen som samhället. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning kan bidra till att fler elever väljer en utbildning som motsvarar deras förväntningar och behov, vilket också kan bidra till en förbättrad genomströmning i gymnasieskolan. Utskottet ansåg vidare att det också var viktigt att förbättra kontakterna mellan utbildning och arbetsliv för både högskoleförberedande program och yrkesprogram. Regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat i en skrivelse till i mars 2013.11 I skrivelsen hänvisade regeringen till beslut12 om regeringens förslag budgetproposition (BP) vilket bl.a. innebar att medel skulle tilldelas mellan 2013–2016 för att i samråd med Arbetsförmedlingen genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen.13 Fortbildningsinsatserna skulle inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Fortbildningen skulle främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men skulle också kunna omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Därutöver tillfördes medel för åren 2013–2014 för att efter samråd med Arbetsförmedlingen, och Hjälpmedelsinstitutet14 ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan.15 Fortbildningsinsatsen skulle särskilt inriktas på hur man kan minska de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättningar möter på arbetsmarknaden samt på det stöd från olika myn- 2011/12:UbU15, rskr. 2011/12:235. 11Se skrivelse 2012/13:75, s. 109–110. 2012/13:1 utg.omr. 16, avsnitt 4.2.9, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113. 13Skolverket tillfördes följande medel för uppdraget: 2013: 10 miljoner, 2014: 11 miljoner 2015: 10 miljoner och 2016: 5 miljoner. 14Hjälpmedelsinstitutets verksamhet har upphört. Delar av verksamheten övergick till Myndigheten för delaktighet fr.o.m. . 15För detta uppdrag tillfördes 2013 och 2014. digheter som dessa ungdomar kan få. De berörda myndigheterna skulle ge- mensamt genomföra utbildningarna. I riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse hade inga invändningar mot regeringens slutbehandling av beslutade också om ett tillkännagivande med inne- börden att regeringen skulle låta ta fram och uppdatera en digital studie- och Studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste enligt även stärkas och i högre grad integreras i skolans verksam- het.17 redovisade regeringen för att tillkännagivandet ännu inte var slutbehandlat18 men att regeringen gett en sär- skild utredare i uppdrag att utreda och senast föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda ut- bildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och ut- bildningsvägar (se vidare kap. 8).19 beslutade vidare i enlighet med regeringens för- slag att prao, praktisk arbetslivsorientering, under minst ska bli obli- gatorisk för skolelever från och med årskurs åtta i respektive års- kurs nio i specialskolan.20 Huvudmännen ska ansvara för att ordna prao för Lagändringen träder i kraft den 1 juli 2018.21 1.4 Syftet med uppföljningen i skolan ska genomföras på ett professionellt sätt, vila på vetenskaplig grund22 och ge eleverna alla nödvändiga förutsättningar för att göra väl underbyggda val.23 i skolan regleras såväl i skollagen som i läroplanerna för respektive skolform. Enligt skollagens bestämmelser ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.24 Utskottets uppföljning tar sin utgångspunkt i skollagens krav och övriga författningar som följer av lagen. Syftet med uppföljningen är att undersöka och analysera om och hur huvudmän och skolor lever upp till de krav som finns i de författningar som finns för studie- och yrkesvägledningen i grundrespektive gymnasieskolan och hur verksamheten fungerar i praktiken. 16 Se bet. 2012/13:KU21. 2016/17:UbU18 och rskr. 2016/17:251. 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . 19 Dir. 2017:116. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9 och rskr. 2017/18:155. 21 De nya bestämmelserna om att huvudmännen ska ansvara för att anordna prao ska emellertid inte tillämpas under /19 för de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. 22 1 kap. 5 § skollagen (2010:800). 2016/17:UbU18 s. 30. 24 2 kap. 29 § skollagen (2010:800). skottet vill därvid undersöka i vilken mån elever och blivande elever får tillgång till studie- och yrkesvägledning i tillräcklig omfattning och av god kvalitet. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt undersöka situationen för nyanlända elever. Utskottet vill även följa upp hur vägledningen fungerar i praktiken med avseende på sättet på vilket huvudmän och skolor organiserar vägledningen samt studie- och yrkesvägledarnas utbildning och förutsättningar att bedriva sitt arbete. Enligt skollagens bestämmelser ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Uppföljningen avgränsas dock till att enbart undersöka förhållandena i grundrespektive gymnasieskolan. Avgränsningen innebär att andra skolformer, t.ex. grundsärskolan, gymnasiesärskolan och den kommunala vuxenutbildningen (komvux), inte ingår i uppföljningen. Grundrespektive gymnasiesärskolan är skolformer för barn och ungdomar med utvecklingsstörning. En kvalificerad studie- och yrkesvägledning för elever som går i dessa skolformer är mycket angelägen, inte minst då det finns särskilda svårigheter för personer med funktionsnedsättning att etablera sig på arbetsmarknaden. Eftersom förutsättningarna för studie- och yrkesvägledningen i vissa delar skiljer sig mellan grund- och gymnasiesärskolan å ena sidan och grund- och gymnasieskolan å den andra, omfattas inte vägledningen i grund- och gymnasiesärskolan av avgränsningsskäl av uppföljningen.25 Liksom för barn och ungdomar är studie- och yrkesvägledningen mycket betydelsefull för vuxenstuderande, inte minst för nyanlända. Givet utskottets utgångspunkter (bl.a. genomströmningen i gymnasieskolan) ingår dock inte heller komvux i uppföljningen. I arbetet med uppföljningen har en kombination av kvalitativ och kvantitativ metod tillämpats. Utskottet har med stöd av () genomfört en enkätundersökning med ca 4 000 rektorer i grundrespektive gymnasieskolan om deras arbete med att styra och leda arbetet med studie- och yrkesvägledningen på de enskilda skolorna. Svarsfrekvensen för enkäten har varit . Resultatet av enkätundersökningen redovisas tematiskt i den här rapporten under respektive kapitel där de olika frågor som tas upp i enkäten 25I detta sammanhang bör dock noteras att elever som gått i grundsärskolan numera har möjlighet att söka vissa av gymnasieskolans introduktionsprogram om de inte vill gå i gymnasiesärskolan. Det finns därmed elever i gymnasieskolan, i första hand ungdomar med lindrig utvecklingsstörning, som tillhör särskolans målgrupp. : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. För den som önskar få en samlad bild av resultaten av enkätunder- sökningen finns en sammanfattning i kapitel 7. En mer detaljerad redovisning av resultaten återfinns i bilaga 1 och 2. En genomgång av aktuellt publicerat material om studie- och yrkesvägled- ning har vidare genomförts. Bland annat har riksdagstryck, utredningar och rapporter från relevanta myndigheter, organisationer och forskare gåtts ige- Semistrukturerade intervjuer har också genomförts med representanter för myndigheter och organisationer, forskare och ett urval studie- och yrkes- Offentlig statistik har även analyserats och en genomgång av Skol- inspektionens beslut av tillsynsärenden har genomförts. källförteckning återfinns i slutet av rapporten. 2Varför är studie- och yrkesvägledning viktigt? – Vägledningen i ett individ- och samhällsperspektiv Att ungdomar gör studieval som motsvarar deras intressen och förutsättningar är betydelsefullt både ur ett individperspektiv och ur ett samhällsperspektiv. som är väl underbyggda ökar barns och ungdomars motivation att fullfölja sin utbildning och minskar därmed både den enskildes och samhällets ekonomiska och sociala kostnader som uppstår vid byte av studieväg eller då eleven inte når målen för utbildningen eller i värsta fall avbryter studierna. En väl utformad studie- och yrkesvägledning av god kvalitet kan bidra till att fler unga kan gå vidare till arbete eller till fortsatta studier. Vägledningen är också viktig för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden.26 I det här kapitlet beskrivs betydelsen av studie- och yrkesvägledningen för den enskilde individen och för samhället. Vidare redogörs för aktuell forskning om studie- och yrkesvägledningens effekter. Kapitlet avslutas med en kort historisk beskrivning av studie- och yrkesvägledningens utveckling i . 2.1Felval och ofullbordade studier medför stora sociala och ekonomiska kostnader Arbetsmarknaden och samhället i stort har förändrats på ett betydande sätt det senaste halvseklet. Kraven på formell utbildning för att få en anställning har ökat. Fullföljda gymnasiestudier är ett minimikrav för de flesta jobb i Sverige.27 Även om det inte är formellt obligatoriskt att gå i gymnasieskolan visar samstämmig forskning att det i princip krävs en gymnasieutbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden, minska sin sårbarhet för arbetslöshet och kunna delta aktivt i samhällslivet.28 Ungdomarnas och samhällets kostnader för att byta gymnasieprogram eller avbryta sin gymnasieutbildning kan mätas i både tid och pengar. Att inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden kan leda till ett ekonomiskt och socialt utanförskap.29 Utanförskapet innebär både svårigheter för den enskilde och 26Se bl.a. : Redovisning av uppdrag om att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. 27Hök L och Sanandaji N: Samhällsförlusten av skolmisslyckande och värdet av att rädda fler i varje årskull. 28Gymnasieutredningen: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 29SKL: Utbildning – nyckeln till arbete. 2015, : Social rapport , utvärdering (IFAU) och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () 2015:3, SOU 2013:74: Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan, SOU 2011:11: , bilaga 2, : Att få fotfäste på arbetsmarknaden, i , S m.fl. (red.) Utanförskap, Institutet för 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH medför också kostnader för samhället. av varje årskull, vilket motsvarar drygt 14 000 personer, riskerar att hamna i utanförskap. färdskostnaderna i form av bl.a. sjukvård, rehabilitering och insatser från rätts- väsendet samt de produktionsförluster som utanförskapet för med sig beräknas uppgå till per person i åldersgruppen 20–65 år i form av förlorade skatteintäkter och ökade sociala kostnader. vid som fastnar i kriminalitet eller missbruk kan kostnaden uppgå till närmare 50 miljoner kronor.30 Samhällsförlusten för utanförskapet uppskattas enligt vissa beräkningar uppgå till totalt ca under en årskulls ar- betsliv.31 Enligt uppväger de samhälleliga och individuella vinsterna de offentliga utgifterna för att befolkningen fullföljer en gymnasieutbildning (upper secondary education).32 Att ungdomar väljer en gymnasieutbildning vars innehåll motsvarar deras förväntningar och förutsättningar är viktigt för att upprätthålla elevernas stu- diemotivation som i sin tur är betydelsefull för att de ska lyckas fullfölja ut- bildningen.33 För den som byter gymnasieprogram kan ett programbyte inne- bära ett eller flera extra studieår. Att avbryta sin utbildning helt för att åter- uppta den i vuxen ålder innebär kostnader för den enskilde i form av utebliven För kommunernas del medför felval och studieavbrott i gymnasieskolan också stora kostnader. En uppföljning från visar att elever som by- ter program ofta ligger efter med sina studier.35 Av de knappt 110 000 ungdomar som började gymnasieskolan 2011 behövde ca 23 200 elever ett år extra för att få examen. Ungefär 1 540 elever behövde . verket har beräknat att kostnaden för elever som behöver för att fullfölja sin gymnasieutbildning uppgår till . Som framgår nedan finns flera skäl till att ungdomar inte lyckas få en gymna- sieexamen utöver byte av nationellt program. Man kan dock konsta- tera att elevers förlängda studietid på aggregerad nivå som bl.a. beror på byte av studieväg medför stora kostnader för kommunerna.36 bedömer att det är så pass många elever som börjar om på ett nytt program i gymnasieskolan och får en förlängd studietid att det finns eko- nomiska incitament för kommunerna att satsa på förebyggande insatser, som 2011, och A: Unga och utanförskap i , i och Tägtström J (red. ): For det som vokser, Unge, psykisk uhelse of tidlig uförepensjonering 2013 och : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 30www.utanforskapetspris.se/, , Wadeskog A, och N: Utanförskapets pris. En bok om förebyggande sociala investeringar. 31Hök L och Sanandaji N: Samhällsförlusten av skolmisslyckande och värdet av att rädda fler i varje årskull. 32OECD: Equity and Quality in Education: Supporting Disadvantaged Students and Schools. 33Se t.ex. Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro: Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 34Se t.ex. SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 35Detta avser byten mellan nationella program. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH t.ex. studie- och yrkesvägledning. En kommun som lyckas minska andelen elever som behöver ett eller två extra år för att fullfölja sin gymnasieutbild- ning, minska antalet elever som inte lyckas nå utbildningens mål eller hoppar av, kan alltså inte enbart göra långsiktiga besparingar genom att minska risken för ekonomiskt och socialt utanförskap utan även ekonomiska besparingar på understryker att det är viktigt att omstart på ett nytt program inte alltid ska ses som misslyckanden för enskilda elever.37 Fler valmöjligheter, förändrade behörighetsregler till utbildningar, fler elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program, fler nyanlända elever, förändringar på arbetsmarknaden och den snabba tekniska utvecklingen i samhället innebär att barns och ungas behov av vägledning i skolan har ökat. Brist på vägledning i tillräcklig omfattning och av god kvalitet medför att elevernas bakgrund blir mer betydelsefull för de val eleverna gör. Även bristen på arbetskraft inom vissa yrken gör att arbetsmarknadens behov av att studie- och yrkesvägledning fungerar väl har ökat. Fler valmöjligheter ökar kraven på elevernas förmåga att välja Skolan har genomgått ett antal genomgripande reformer som arbetsmarknaden och samhället förändrats. Komplexiteten i utbildningssystemet har ökat som antalet yrkesområden har blivit fler. Detta ställer nya krav på barns och ungdomars förmåga att träffa väl avvägda och underbyggda val. Förändringarna i skolan består bl.a. i att elever och deras vårdnadshavare har fått ökade möjligheter att välja skola redan från årskurs 1. För att det fria skolvalet ska fungera på ett ändamålsenligt sätt krävs att elever och vårdnadshavare har tillgång till korrekt och saklig information om olika skolor. Det kan t.ex. handla om vilken pedagogisk inriktning en skola har och vilka resultat skolan uppvisar. Som en följd av den ökade valfriheten satsar många skolor på marknadsföring som vårdnadshavare och ungdomar även behöver förhålla sig till och kunna värdera. Gymnasieskolan ska enligt skollagen ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet38 och valet till gymnasieskolan upplevs som viktigt för de flesta ungdomar. Gymnasiereformen 2011 innebar nya behörighetskrav som skiljer sig mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program.39 Valet av yrkesprogram eller högskoleförberedande program innebär att eleven måste ta 37Skolverket: Börja om på nytt program i gymnasieskolan. Statistik och elevröster. 3815 kap. 2 § skollagen. 39För att bli behörig till ett av gymnasieskolans 18 nationella program krävs att en elev har tillräckligt många godkända betyg från . Behörighetskraven för att bli antagen till ett yrkesprogram respektive ett högskoleförberedande program är olika. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH ställning till framtiden efter gymnasieskolan redan vid gymnasievalet. programsutredningen konstaterade i sitt slutbetänkande att gymnasieva- let för många elever medför en känsla av stress och osäkerhet.40 Osäkerheten beror ofta på att eleverna inte har tillräcklig kunskap om de olika utbildnings- alternativen och vad de leder till efter avslutade studier, och att eleverna ofta är rädda för att välja fel.41 Även de val som eleverna gör inom den gymnasie- utbildning där de går påverkar elevernas framtida möjligheter. t.ex. val av kurser inom yrkesprogrammen som ger behörighet till högskolan. Men redan i ska barn och vårdnadshavare göra val inom ut- bildningen som får konsekvenser för den unges fortsatta möjligheter. med meritpoäng42 som grund för urvalet till högskolan kan kräva att eleverna börjar planera sin framtida utbildning redan i för att ha en chans att konkurrera om de mest attraktiva högskoleutbildningarna. språkvalet i årskurs 6 påverka elevernas framtida valmöjligheter, och fördju- pade studier i språk och matematik kan ge extra meritpoäng som kan bli avgö- rande i konkurrensen till gymnasieskolan och de utbildningar som krävs för att bli behörig till högskolan.43 Bristen på vägledning i tillräcklig omfattning och av god kvalitet innebär enligt att elevers bakgrund kan få stor betydelse för vilka utbild- ningsalternativ de uppfattar finns, men också vad de olika alternativen inne- bär.44 Bristen på vägledning kan bl.a. leda till en social självsortering vid ut- bildningsvalet som reproducerar sociala, kulturella och könsmässiga förhål- landen i det omgivande samhället.45 Delvis förändrade behov bland eleverna: fler obehöriga till gymnasieskolans nationella program och fler nyanlända elever är betydelsefull för alla elever i grund- och gymnasieskolan. För elever som saknar behörighet till något av gymnasieskolans nationella program är emellertid valmöjligheterna ofta mer begränsade.