rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — av rektorerna för gymnasieskolor där av elever hade utländsk bakgrund uppgav att skolan samverkade med arbetslivet i ganska eller mycket stor utsträckning. Motsvarande andel för gymnasieskolor där andelen elever som hade utländsk bakgrund var eller mer var . I enkätsvaren förelåg också ett tydligt samband mellan om studie- och yrkesvägledning ingick i det systematiska kvalitetsarbetet och i vilken mån gymnasieskolorna samverkade med anordnare av eftergymnasiala utbildningar. Av rektorerna för gymnasieskolor där vägledningen ingick i det systematiska kvalitetsarbetet samverkade med sådana utbildningsanordnare. Motsvarande andel för rektorerna för skolor där studie- och yrkesvägledningen inte ingick i det systematiska kvalitetsarbetet var . Gymnasierektorer som i större utsträckning arbetade för att de olika personalkategorierna på skolan aktivt skulle arbeta med och samverka om skolans uppdrag om studie- och yrkesvägledning svarade också i högre grad att skolan samverkade med anordnare av eftergymnasiala utbildningar. Till exempel svarar av de gymnasierektorer som i mycket stor utsträckning arbetade med att få till stånd en aktiv samverkan på skolan att skolan också samverkade med anordnare av eftergymnasiala utbildningar i ganska eller mycket stor utsträckning. Detta kan jämföras för de gymnasierektorer som uppgivit att de arbetade i mycket liten utsträckning för att personalen skulle samverka om vägledningen. 7 SAMMANFATTNING AV RESULTATET AV UTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER I GRUND- OCH Studie- och yrkesvägledarnas arbete alltmer komplext av alla de rektorer som svarat på utskottets enkät uppger att resurserna till vägledningen har ökat , vilket är den period då antalet nyanlända elever ökat snabbast. av rektorerna uppger dock att resurserna har minskat. Mer än hälften, , uppger att resurserna är oförändrade. Av grundskolerektorerna uppger att resurserna till vägledningen ökat , medan bedömer att de minskat. uppfattar att resurserna är oförändrade. I gymnasieskolan är det fler rektorer än i som både bedömer att resurserna till studie- och yrkesvägledningen ökat, , och som tycker att de minskat, . anser att resurserna är oförändrade. Andelen rektorer i gymnasieskolan som bedömer att resurserna ökat är dock betydligt större på skolor där av eleverna är nyinvandrade. På dessa skolor uppger att resurserna ökat . Grundskolerektorer på skolor med en stor andel nyinvandrade elever bedömer dock inte att resurserna ökat i större omfattning än kollegor på skolor med en mindre andel nyinvandrade. Sammanfattningsvis varierar rektorernas uppfattning om i vilken mån resurserna till studie- och yrkesvägledningen förändrats . Ett tydligt resultat av utskottets enkät är dock att nästan hälften av gymnasierektorerna för skolor med nyinvandrade elever uppfattar att resurserna ökat. Man bör dock notera att resultaten från rektorsenkäten inte beaktar elevernas behov, varför det är svårt att jämföra rektorernas uppgifter om utvecklingen av resurser med studie- och yrkesvägledarnas upplevelse av en högre arbetsbelastning.370 Vad ägnar studie- och yrkesvägledarna sin arbetstid åt? Studie- och yrkesvägledarnas praktiska arbetssituation är ofta diversifierad och består av många olika uppgifter som ska utföras. Av svaren på utskottets enkät till rektorer framgår att studie- och yrkesvägledare som var anställda på skolan med rektorn som chef i större utsträckning fördelade sin arbetstid på flera arbetsområden än studie- och yrkesvägledare som var samlade centralt hos huvudmannen eller anlitades vid behov via bemanningsföretag. Den största skillnaden mellan vägledare med olika anställningsform gällde arbetet med elevhälsa och/eller elevsociala frågor. Två av tre studie- och yrkesvägledare som var anställda på skolan med rektorn som chef ägnade sin arbetstid åt elevhälsa och/eller elevsociala frågor jämfört med drygt en av tre studie- och yrkesvägledare som arbetade i en central organisation hos huvudmannen. 370 Det är svårt att jämföra rektorernas och studie- och yrkesvägledarnas bedömning av hur resurserna till vägledningen utvecklats . Att rektorer uppger att resurserna ökat behöver t.ex. inte betyda att de ökat i samma utsträckning som elevernas behov, men kan lika väl vara ett uttryck för att huvudmannen, trots oförändrade behov bland eleverna, valt att satsa på vägledningen. En uppgift om oförändrade resurser kan också både vara ett uttryck för att resursfördelningen i förhållande till elevernas behov bedöms som stabil och att resurserna är oförändrade trots ökade behov bland eleverna. 7 SAMMANFATTNING AV RESULTATET AV UTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER I GRUND- OCH Bland studie- och yrkesvägledare som anlitades vid behov var motsvarande Det förelåg även skillnader i studie- och yrkesvägledarnas arbetsuppgifter beroende på andelen nyinvandrade elever. Av rektorer för skolenheter där av eleverna var nyinvandrade uppgav att stu- die- och yrkesvägledarna ägnade arbetstiden åt elevhälsa och/eller elevsociala frågor jämfört av rektorerna för skolenheter där minst 5 pro- cent av eleverna var nyinvandrade. Administration av prao var också ett om- råde som studie- och yrkesvägledarna i högre utsträckning ägnade sin arbetstid åt på skolenheter med större andel nyinvandrade elever. innebar detta att studie- och yrkesvägledarna i betydligt högre omfattning äg- nade sin arbetstid åt elevhälsa och/eller elevsociala frågor samt administra- tion av prao på skolor med många nyinvandrade elever än på andra skolor. Rektorerna bedömde vidare att studie- och yrkesvägledarna främst ägnade sin arbetstid åt vägledningssamtal och informationsmöten med elever och för- äldrar, men omfattningen skilde sig åt mellan skolformerna då strukturen på vägledarnas arbete varierade beroende på vilken skolform rektorerna arbetade Enligt nästan alla rektorer för gymnasieskolor och rektorer för grundskolor där årskurs 7–9 ingick arbetade vägledarna med vägledningssamtal med elever antingen enskilt eller i grupp. I grundskolor som endast bedrev undervisning i årskurs 1–6 var det dock endast ca hälften av studie- och yrkesvägledarna som arbetar med vägledningssamtal. Av svaren framgår även att mer än hälften av de rektorer för grundskolor som endast hade årskurs 1–6 svarar att de saknar studie- och yrkesvägledare. Möjligheten att rekrytera personer med examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram Enligt de rektorer som besvarat den enkät som utskottet genomfört inom ramen för den här uppföljningen ansåg att tillgången till personer att anlita med examen från högskolans studie- och yrkesvägledarprogram var ganska eller mycket liten. Det fanns emellertid tydliga regionala skillnader då mer än hälften av rektorerna utanför storstäderna och storstadsnära kommuner ansåg att tillgången var ganska eller mycket liten, jämfört av rektorerna verksamma i storstäderna eller i en storstadsnära kommun. Rektorer för skolenheter med enskild huvudman bedömde vidare att tillgången till vägledare att anlita var sämre än vad rektorerna i kommunala skolor gjorde.372 371I analysen har ingen hänsyn tagits till tjänstgöringsgrad och en del av skillnaderna kan därför bero på det. 372Bland skolenheter i mindre städer/tätorter och i landsbygdskommuner ansåg av rektorerna på skolor med enskild huvudman att tillgången var ganska eller mycket liten jämfört av rektorerna i kommunala skolor i mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner. 7 SAMMANFATTNING AV RESULTATET AV UTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER I GRUND- OCH Totalt av de grundskolerektorer som svarade på utskottets enkät uppgav att vissa grupper av elever prioriterades i arbetet med studie- och yrkesvägledningen. Av dessa svarade ca åtta av tio rektorer för grundskolor som bedrev undervisning i årskurs 7–9 att de prioriterade eleverna i de senare årskurserna, både elever i årskurs 8 och 9 inför gymnasievalet och elever som riskerade att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program samt elever som var i behov av särskilt stöd. Rektorer för grundskolor med endast årskurs 1–6 prioriterade utöver de två sistnämna kategorierna även elever inför språkvalet i årskurs 5 eller 6 samt nyanlända elever. Av de gymnasierektorer som svarade på enkäten uppgav hälften att vissa grupper av elever prioriterades i arbetet med studie- och yrkesvägledningen. Den vanligaste gruppen av elever som prioriterades var de som riskerade att inte nå kraven för gymnasieexamen. Dessa elever prioriterades i av gymnasieskolorna där man prioriterade vissa grupper av elever. De områden som prioriteras i något lägre utsträckning, dock fortfarande i ca häften av gymnasieskolorna där man prioriterade vissa grupper av elever, var nyanlända elever, elever som skulle göra val inom ramen för den utbildning där de gick och elever som själva aktivt sökte vägledning. Även i fritextsvaren från gymnasierektorerna framkom att det var de äldre eleverna som prioriterades inför val till annan utbildning eller sysselsättning. Bland gymnasieskolorna skilde det sig vilken typ av stöd som gavs beroende på programtyper som fanns på skolan.373 Flera rektorer uppgav även att elever som hade gjort eller skulle göra omval inom gymnasieskolan prioriterades i arbetet med studie- och yrkesvägledningen.374 Av enkäten framgår vidare att det finns ett tydligt samband med skolenheternas andel nyinvandrade elever och i vilken mån nyanlända elever prioriteras.375 I skolor där andelen nyinvandrade elever var eller högre prioriterades nyanlända elever i arbetet med studie- och yrkesvägledning i 62 373 Elever som läste högskoleförberedande program prioriterades inför val till högskola och elever på yrkesprogram erbjöds stöd inför arbetslivet och/eller högre utbildning beroende på om eleven siktar på grundläggande och/eller särskild högskolebehörighet eller inte. I skolor som erbjöd introduktionsprogram stöttades dessa elever med vad de vill uppnå – behörighet till ett nationellt program och/eller komma in på arbetsmarknaden. 374 Gymnasierektorerna svarade även att elever i gymnasiesärskolan i förekommande fall prioriterades högt i vägledningen för att förbereda dem för arbetslivet genom bl.a. arbetsplatsförlagt lärande (apl). 375 Med begreppet nyinvandrade elever avses elever i skolväsendet vars första invandringstidpunkt (datum för första folkbokföringstidpunkt i ) är max från mättillfället eller elever som har okänd bakgrund (rapporterade med tillfälligt personnummer). I enkäten efterfrågas rektorernas svar angående nyanlända elever. Ingen definition angavs i enkäten, men begreppet definieras i skollagen. Med nyanländ elev avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då hon eller han fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. 3 kap. 12 a § skollagen. I SCB:s register finns bara uppgifter om personer som är folkbokförda, och det finns inga registeruppgifter för hur länge en person vistats i landet, eller hur lång asylprocessen varit innan folkbokföringen. Mot denna bakgrund avviker måttet nyinvandrade elever som används i statistiken från begreppet nyanländ elev på det sätt som beskrivs ovan. 7 SAMMANFATTNING AV RESULTATET AV UTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER I GRUND- OCH procent av skolorna, jämfört av skolorna där andelen nyinvandrade elever var . Liksom i fanns i gymnasieskolan ett samband mellan prioritering av nyanlända elever och andelen nyinvandrade elever. Ju högre andel nyinvandrade elever på skolan, desto mer prioriterades nyanlända elever i arbetet med studie- och yrkesvägledningen. Information till dem som ska välja skola Enligt skollagen ska inte enbart elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.376 Av de rektorer som besvarade utskottets enkät uppger att studie- och yrkesvägledningen på skolan inriktar sig på att hjälpa vissa elevgrupper med hur de ska använda kommunens information om det fria skolvalet medan uppger att de inte gör det. Nästan var femte rektor visste inte i vilken mån studie- och yrkesvägledningen på skolan inriktar sig på att hjälpa vissa elevgrupper med hur de ska använda kommunens information om det fria skolvalet. Sammanfattningsvis varierade det mycket i vilken mån studie- och yrkesvägledaren av rektorerna uppgavs arbeta med denna fråga och många rektorer saknade även kunskap i vilken mån vägledaren gjorde det. 37629 § 2 kap. skollagen (2010:800). 8Insatser för att förbättra studie- och yrkesvägledningen Insatser för att undersöka, kartlägga och förbättra studie- och yrkesvägledningen pågår såväl hos huvudmän, på skolor, hos organisationer och statliga myndigheter som inom forskningen. 8.1 Statlig utredning om studie- och yrkesvägledning tillsatte regeringen en utredning om en utvecklad studie- och yrkesvägledning.377 Utredningen ska enligt sina direktiv bl.a. •analysera hur undervisningen samt kompetensen hos pedagogisk personal kan utvecklas inom studie- och yrkesvägledning och området arbetslivskunskap •analysera hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten •analysera hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas •analysera hur studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet möter nyanlända elevers behov •analysera hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skolväsendet kan öka •vid behov lämna förslag på åtgärder och nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har gett skolmyndigheterna i uppdrag att genomföra utvärderingar av studie- och yrkesvägledningens organisation och kvalitet i och även lagt uppdrag på myndigheterna att utforma insatser för att stärka kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen.378 Regeringen gav i regleringsbrev för myndigheten i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Enligt regeringsuppdraget ska fortbildningsinsatserna inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet i vägledningen för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social 378Skolverket: Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet. 2005, : Kvalitetsgranskning av studie- och yrkesorientering inom . 2007 och : Kvalitet i studie- och yrkesvägledning – hela skolans ansvar. 8 INSATSER FÖR ATT FÖRBÄTTRA STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta vägledningen inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. isamråd med Arbetsförmedlingen.379 Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas . har som en del i regeringsuppdraget tagit fram ett utbildningspaket med föreläsningar och processtöd för att stödja utvecklingen av den lokala skolverksamheten. Tanken är att representanter för hela den lokala styrkedjan hos huvudmannen ska delta. Givet den problembild som framträder (se kap. 4) där flera av de brister som identifierats för arbetet med studie- och yrkesvägledningen härrör från svag styrning av verksamheten, uppger att man prioriterar huvudmän och rektorer i de informationsinsatser som myndigheten gör. har även upphandlat stöd från lärosäten som innebär att i första hand lärare får handledning i sitt arbete med att föra in studie- och yrkesvägledningen i undervisningen. hade ca 3 500 lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare tagit del av utbildningspaketet. Både kommunala och enskilda huvudmän deltar i utbildningspaket, men enskilda huvudmän är underrepresenterade.380 har även givit lärosäten i uppdrag att anordna utbildningar som särskilt tar upp frågor om studie- och yrkesvägledning av nyanlända elever. arbetar även med flera andra regeringsuppdrag som kan omfatta frågor om studie- och yrkesvägledning. fick t.ex. ett regeringsuppdrag att genomföra systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet.381 arbetar myndigheten också med skolutvecklingsprogrammet Samverkan för bästa skola.382 ansvarar även för ett nätverk av yrkesaktiva studie- och yrkesvägledare och är sammankallande i ett nationellt myndighets- och organisationsnätverk för studie- och yrkesvägledning. Utöver ingår bl.a. Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Arbetsförmedlingen, Kommuner och Landsting (SKL) samt forskare i nätverket.383 8.3Skolinspektionen planerar flera tematiska granskningar Utöver den regelbundna tillsynen som genomförs löpande genomförde Skolinspektionen 2013 en kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i 379Regleringsbrev , U2015/01806/GV, U2015/02800/S, U2015/03785/S, uppdrag 380Uppgift från samt : Redovisning av regeringsuppdrag, dnr 7.5 2- 2018:219. 381Regeringsbeslut U2017/00300/S. 382Regeringsuppdrag U2015/3357/S. 8 INSATSER FÖR ATT FÖRBÄTTRA STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN 34 grundskolor som refereras på flera ställen i den här uppföljningen. spektionen inledde arbetet med en ny kvalitetsgranskning av stu- die- och yrkesvägledningen, med fokus på gymnasieskolans yr- Skolinspektionen kommer att granska hur studie- och yrkesväg- ledningen genomförs på yrkesprogram med olika typer av könsfördelning med fokus på vägledning inom undervisningen (vid/bred vägledning). Inspektionen menar att yrkesprogrammen framstår som särskilt angelägna att granska mot bakgrund av att de är de mest könsuppdelade programmen Dessutom lyckas elever på yrkesprogram i lägre ut- sträckning få en examen jämfört med elever på högskoleförbere- Enligt Skolinspektionen pekar också forskning på att elever som gjort otraditionella val på yrkesprogram med stora könsskillnader oftare hoppar av utbildningen och oftare byter program. ningen har här ett viktigt uppdrag att stödja och motivera dessa elever inför deras fortsatta studie- och yrkesliv samt utmana elevernas uppfattning om olika branscher utifrån normer kring kön samt social och kulturell bakgrund. kan därmed även fungera som en skyddsfaktor för att motverka avhopp och programbyten, menar Skolinspektionen. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesprogram omfattar 30 skolenheter, varav 10 skolenheter med fordon- och transportpro- grammet, 10 skolenheter med vård- och omsorgsprogrammet och 10 skolen- heter med handels- och administrationsprogrammet. och myndigheten planerar att publicera en sammanfattande rapport med granskningens resultat i februari 2019.384 Skolinspektionen har även fattat beslut om att genomföra en tematisk granskning av nyanlända elevers utbildningsvägar efter språkintroduktion och kommer att beröra frågor om studie- och yrkesvägledning för denna elev- En kvalitetsgranskningsrapport planeras att publiceras Centrala utgångspunkter för en av frågeställningarna för granskningen är rektorns ansvar för organiseringen av studie- och yrkesvägledningen och vikten av att nyanlända elever får information om utbildningssystemet, sina möjligheter till studier och arbetsmarknadens kompetenskrav. tar främst sikte på vägledning i vid bemärkelse.385 () syftar till att fungera som en arena för utbyte av forskning mellan närbelägna forskningsfält och forskare avseende karriärutveckling, övergångar mellan skola och arbete samt karriärvägledning från grundskola till arbetsliv. Nätverket har varit verksamt i drygt tio 385Skolinspektionen: Beslut om att inleda tematisk kvalitetsgranskning av nyanlända elevers utbildningsvägar efter språkintroduktion. 8 INSATSER FÖR ATT FÖRBÄTTRA STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN år och finansieras av , forskningsrådet Forte samt de tre lärosäten som ger studie- och yrkesvägledarprogrammet och består av ca 25 seniora och juniora forskare från olika discipliner och lärosäten.386 8.5 EU-projekt mot studieavbrott Som en del av för att minska andelen ungdomar som avbryter sina studier har EU avsatt medel för att medfinansiera olika projekt i EU:s medlemsländer.387 I har Kommuner och Landsting (SKL) som en del i detta arbete tagit initiativ till projektet som startade och avslutades 2017.388 Projektet, som har varit det största i sitt slag i , syftade till att fånga upp de elever som löpte störst risk att avbryta sina studier och att motivera ungdomar som redan hade avbrutit att återuppta sina gymnasiestudier. I flera av de lokala Plug In-projekten utgjorde studie- och yrkesvägledning en viktig del i arbetet med att förhindra att ungdomar skulle göra studieavbrott och för att förbättra deras möjligheter att träda in på arbetsmarknaden. Inom ramen för projektet har en nationell, digital plattform kallad Pluginnovation upprättats som förvaltas av Kommuner och Landsting (SKL). Syftet med plattformen är att samla och sprida resultatet av vetenskapliga undersökningar, beprövade metoder och erfarenheter från projektet som är centrala för personer som arbetar med att motverka studieavbrott.389 Det finns flera privata aktörer som erbjuder huvudmän och skolor stöd i deras utvecklingsarbete med studie- och yrkesvägledning. Bland annat erbjuds stöd i analysen och utformningen av mål och riktlinjer för styrningen av vägledningen samt digitala verktyg som t.ex. lärare kan använda i arbetet med den vida vägledningen i undervisningen.390 Enligt uppgifter till den här uppföljningen från personer som arbetar med verksamhetsutveckling av studie- och yrkesvägledning är deras intryck att fler huvudmän och rektorer än tidigare är intresserade av vägledningen och att utvecklingsinsatser initieras i större omfattning . 387Europeiska kommissionen: Reducing early school leaving: messages and policy support. Plug In finansierades med medel från Europeiska socialfonden (ESF) och med medfinansiering från medverkande kommuner och regioner. 388Projektet samordnas av SKL och finansieras dels med EU-medel från Europeiska socialfonden genom Svenska , dels genom medfinansiering från de kommuner och regioner som deltar i projektet. 390Exempel på sådana aktörer är de ideella utbildningsorganisationerna Ung företagsamhet och Framtidsfrön som båda inriktar sitt arbete mot ungas entreprenörskap. Det förekommer även privata företag som erbjuder olika tjänster för huvudmäns och skolors arbete med studie- och yrkesvägledningen. I det här avsnittet redogörs översiktligt för studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan i de nordiska länderna , och . I styrs studie- och yrkesvägledningen, benämnd elevhandledning och praktisk arbetslivsorientering, av nationella mål. I timplanen för finns tid avsatt för vägledningen och i gymnasieskolan ges en obligatorisk kurs inom ramen för studiehandledningen.391 Enligt Utbildningsstyrelsen, som motsvarar det svenska , är syftet med elevhandledningen att öka elevernas självkännedom så att de upptäcker sina styrkor och utvecklingsbehov. Handledningen ska stödja utvecklingen av de ungas yrkesidentitet och ge färdigheter för livs- och karriärplanering samt för fortsatta studier och arbetsliv. Handledningen i skolan ska vara en kontinuerlig, interaktiv och målinriktad verksamhet. Handledningen är enligt Utbildningsstyrelsen en gemensam uppgift för alla som arbetar i skolan, och skolans verksamhetskultur ska stödja handledningen. Alla elever har rätt till högklassig och tillräcklig handledning enligt sina individuella behov.392 I de nationella läroplanerna för den finska fastställs målen för elevhandledningen i årskurs 1–2, 3–6 och 7–9. Alla elever har minst elevhandledning i klass (en årsveckotimme motsvarar ).