rfr · H50WRFR11 · 2018-01-01 00:00:00 — undersöks inte specifikt i den här antologin – pekar de som diskuterar detta på att det på den kommunala nivån finns ett relativt svagt stöd för socioekono- miska förklaringar när det gäller skillnaden mellan utrikes och inrikes födda. Det finns dock ett stigande sådant samband. Däremot finns det något som hänger samman med storlek på kommunfull- mäktige i förhållande till befolkningen. Författarna menar att ungefär en tred- jedel av skillnaderna mellan utrikes och inrikes födda skulle kunna förklaras Det hänger också samman med att utrikes födda bor i större kommuner i högre grad än inrikes födda. Det finns också något som hänger ihop med nomineringsprocesserna i par- tier och olika partiinterna faktorer. Den undersökningen är inte av kvantitativ art, på det sättet att man tittar på hur mycket som kan tänkas bero på det ena eller det andra. Den är baserad på olika typer av intervjustudier som forskarna har gjort i det här fallet. Ett par olika faktorer är ganska välkända. som kan påverka och ha betydelse för att utrikes födda i lägre grad deltar i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN partier, blir nominerade och så vidare har att göra med kunskap, språk, etableringsperiod i under i början jämfört med . Vad är det man fokuserar på – jobb, politik och så vidare? I vilken ordning kommer politiken när det gäller intressen? En hel del tyder också på att rekrytering och nätverk spelar stor roll för de här skillnaderna. Nätverk och aktiv rekrytering – att någon mer etablerad politiker frågar om man vill göra något, sitta med i en viss nämnd eller ha ett visst uppdrag – är antagligen viktiga faktorer för att förstå skillnaderna. Nätverken är naturligtvis inkluderande, när man blir en del av dem, men om man inte blir en del av dem är de också mycket utestängande. Sådana här nätverk spelar alltså en viktig roll. Det finns också en del andra faktorer, till exempel partiets nyttokalkyl. Vad är nyttan för partiet att ha till exempel en utrikes född på valbar plats? Vad kan man vinna med det i termer av väljare eller publicitet och så vidare? Och vad kan man förlora, till exempel andra väljare, på samma sak? Sådana saker har också betydelse. Slutligen vill jag säga något lite mer framåtblickande. Vi har tittat på olika försök inom kommuner och stat för att påverka, höja och framför allt utjämna valdeltagandet. Utrikes födda röstar i lägre grad. röstade också unga i mycket lägre grad än äldre och så vidare. Där har stat och kommuner gjort olika saker, vidtagit olika åtgärder, . Det finns inte särskilt mycket forskning på vad som är mest effektivt. Olika sätt att tala med väljare – möten som består av mer än att dela ut flygblad – verkar ha mycket större effekt än till exempel skriftlig information. Det har också varit en del av hur kommuner och stat har utformat sina åtgärder . har det i många kommuner, ibland med stöd av statliga medel, funnits något som kallas valinformatörer eller demokratiambassadörer; det har lite olika namn i olika kommuner. Det är just aktiva försök att stimulera det allmänna intresset för politik men också specifikt intresset för att gå och rösta. Utifrån det som har framkommit kan man fundera på kommunfullmäktiges storlek i förhållande till röstberättigad befolkning. Man kan fundera på nomineringsprocesser, såsom rekryteringsprocesserna och nätverken. Vad kan och kanske bör partier göra för att förbättra möjligheterna för personer med utländsk bakgrund eller utrikes födda att delta i politiken? Ordföranden: så hemskt mycket! Också här väcks många frågor. , : Hej allihop! Det är jätteroligt att få vara här och presentera den forskning som jag har gjort tillsammans med , , och , . Det handlar om utrikes föddas politiska representation i kommunfullmäktige. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN har också tittat lite på om utrikes födda har olika sannolikhet att få personrös- ter, på vilka som får fler eller färre personröster. Om ni har frågor om det se- nare vet ni alltså att jag har tittat lite på det också. Den här forskningen bygger på svenska registerdata över hela befolk- Vi vet alltså vilka som bor i varje kommun, när det gäller sammansätt- ningen av födelseregioner, vistelsetid i och så vidare. vet måste partierna också rapportera in sina valsedlar. Vi vet alltså precis vilka personer i varje kommun som har stått på valsedeln i varje parti. har vi också tagit del av den obligatoriska undersök- ningen av fördelningen av förtroendeuppdrag, huvudsakligen nämndordfö- rande och kommunstyrelseordförande. För den här befolkningen och politi- kerna kan vi titta på saker som invandringsår, födelseregion – också för för- Vi kan alltså titta på första och andra generationen – och socioekono- Det perspektiv som vi har tagit i vår forskning har att göra med vertikal Om vi betraktar politiken som en karriärstege kan vi tänka oss fyra En person går med som medlem i ett parti, vilket vi inte observerar. kan man bli nominerad. Man kan bli vald till kommunfullmäktige för att sedan, givet att partiet sitter i styrande majoritet, få positioner som till exempel nämndordförande eller kommunstyrelseordförande. Vi tycker att det är väldigt intressant och viktigt att studera det här, eftersom det politiska inflytandet är koncentrerat till de förtroendeuppdragen. heten som politiker för kommunens befolkning är också kopplad till vilka som sitter på de positionerna. De som sitter högst i partierna har också inflytande över partiernas nomineringsprocesser och så vidare. Vi har tittat på om det finns skillnader i de här karriärstegen. det att utrikes födda når de stegen? På vilka steg finner vi ojämlikhet? skiljer det sig mellan olika grupper av utrikes födda baserat på födelseregion Den graf som visas nu slutar , men det är inte särskilt stor skillnad mot 2014, som vi såg tidigare. Här har vi också ett litet skrivfel. I stället för nämnd- ordförande ska det stå vald. Det vi tittar på är ökningen . linjen, genomsnittlig andel utrikes födda i kommunbefolkningen, har stigit. ser också att genomsnittlig andel nominerade, den streckade linjen, och ge- nomsnittlig andel bland ledamöterna i kommunfullmäktige har stigit ungefär När vi tittar på kommunstyrelseordförande ser vi däremot en ganska plan som antalet utrikes födda i kommunbefolkningen har stigit, också på de lägre positionerna inom kommunpolitiken, har det alltså inte hänt någonting i fördelningen av det högsta uppdraget. Vilka är det som drabbas mer av den vertikala ojämlikheten, att sannolik- heten att nå toppen är mindre? Jag tänker rapportera tre resultat. Vi har till att börja med jämfört graden av vertikal ojämlikhet baserat på hur stor andel utri- kes födda som bor i varje kommun. Sedan har vi tittat på födelseregion, som jag sa, och tid i landet, första jämfört med andra generationen, och bland första STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN generationen har vi tittat på om man har bott lång eller i kommunen eller i . Utrikes födda bor längs med gränser och i våra stora städer. Det jag ska visa nu är genomsnitt av andelen utrikes födda på de fyra positionerna: nominerad, vald, nämndordförande och KSO,1 sammanslaget som ett genomsnitt av kommuner med ungefär lika stor andel utrikes födda i befolkningen. Det syns på den horisontella axeln på diagrammet som visas . Pricken längst till höger motsvarar alltså genomsnittet i de 30 kommuner som har högst andel utrikes födda, och den längst till vänster motsvarar genomsnittet i de kommuner som har lägst andel utrikes födda i befolkningen. Vi kan se att ju högre procent utrikes födda i befolkningen desto mer sannolikt är det med en hög andel nominerade utrikes födda på partiernas valsedlar. Och om vi i stället tittar på andelen valda kommunfullmäktigeledamöter kan vi se samma sak. Det är en positiv relation mellan dem. Det är dock intressant att när vi börjar titta på utrikes födda som en andel av förtroendeuppdragen ser vi inga positiva relationer mellan den utrikes födda befolkningen och utrikes födda på positionerna. Det gäller för den genomsnittliga andelen utrikes födda bland nämndordförande och den genomsnittliga andelen av utrikes födda bland KSO:er i de här kommunerna. Kommuner med fler utrikes födda i befolkningen har alltså fler utrikes födda på relativt mer oinflytelserika positioner. Men det finns ett stort vertikalt gap i representationen i kommuner med hög andel utrikes födda i befolkningen. Där följer representationen inte med. Där blir utrikes födda nominerade och sedan valda, men inte till de högre positionerna i någon högre utsträckning än i en kommun med nästan inga utrikes födda i befolkningen. har vi kommit till evidens nummer två. Vi har delat in de utrikes födda i två födelseregioner: , och respektive utanför de regionerna. På grafen som visas just nu kan vi se genomsnittet i varje kommunfullmäktige jämfört med kommunens befolkning. Om vi börjar till vänster i grafen har vi alltid 1 när det gäller befolkning. För nominerade är det den genomsnittliga andelen bland nominerade jämfört med den genomsnittliga andelen i kommunbefolkningen. Om man har i kommunbefolkningen och nominerade har man alltså 1. Om man har bland de nominerade och i kommunbefolkningen har man här. Det är så att säga 20 procents underrepresentation bland de nominerade. Det här låter oss titta på respektive grupp av utrikes födda och hur stor underrepresentationen blir ju högre upp vi går i hierarkin. För dem som är födda i , och kan vi se att linjen faller när vi går uppåt i hierarkin. Det blir alltså allt mindre sannolikt att man har de positionerna. Och uppe på kommunstyrelseordförandeposten är sannolikheten lägre att en person från den regionen är KSO jämfört med en inrikes född. Om vi i stället tittar på personer som kommer från länder utanför de här kan vi se ett ännu större representationsgap. 1 KSO står här för Kommunstyrelseordförande. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN är de färre, och bland KSO och nämndordförande är det väldigt stor ojämlik- Sannolikheten är lägre att de här personerna ska ta sig till KSO- Jag ska också säga att de här relationerna har vi gjort statistiska skattningar Då har vi också tagit hänsyn till egenskaper hos politikerna som brukar ha samband med att komma till toppen av politiken – högre utbildning och ålder. För de utrikes födda har vi kontrollerat antalet perioder som nominerad, hur länge man har varit nominerad för partiet. De variablerna kan inte förklara en särskilt stor andel av det här. För utrikes födda från utanför är sannolikheten för att man ska komma till toppen alltså mycket mindre, givet att man har varit i politiken lika , har lika hög utbildning och så vidare när det gäller andra faktorer, till Det är det som vi brukar tänka på som ett glastak. att vi har liknande observables är sannolikheten mindre att man ska göra kar- riär inom den här sektorn. Den sista grafen som jag ska visa gäller tid i landet. Här har vi jämfört första och andra generationens invandrare och har delat upp första generationen i Bland personer som har åtminstone en förälder som är född ut- omlands ser vi mindre vertikal ojämlikhet. När vi tittar på nominerade och valda kan vi inte se någon underrepresentation av andra generationens invand- rare i kommunpolitiken. Där motsvarar andelen valda nästan perfekt befolk- Bland nämndordförandena ser vi en viss underrepresentation, och bland KSO:er är det en relativt stor underrepresentation. När vi tittar på första generationens invandrare som har bott mindre än 20 år i och jämför dem med samma andel, personer med mindre än 20 år i kommunbefolkningen, kan vi se en dramatisk underrepresentation. utrikes födda är det alltså den gruppen som är viktig. Men det är intressant att även när vi tittar på utrikes födda som har bott i , där det rimligtvis borde ha funnits tillräckligt med tid för att gå med i ett parti och få de politiska positionerna, kan vi fortfarande se en väldigt stor grad av vertikal Det är mindre sannolikt att de ska nå posten som kom- munstyrelseordförande till exempel. Om ni har några frågor om bilden som jag visar nu kan vi ta dem . Jag vill bara visa det som jag sa om att skillnaderna i sannolikhet att ta sig upp i karriären inte är beroende av strukturella faktorer eller bakgrundsvariabler som för andra, för inrikes födda, har samband med att komma till toppen. rikes födda i kommunpolitiken har högre utbildning i genomsnitt än de inrikes Det kan vi se längst till höger på bilden. Bland personer från utanför har av de utrikes födda gått någon högre universitets- eller Den andelen är bland inrikes födda politiker. De utrikes födda som kommer in som kommunpolitiker från början har högre utbildning än de inrikes födda. De har en åldersstruktur som vanligtvis är mer fördelaktig för att komma till toppen. Som vi kan se på bilden är det mer vanligt att de är i arbete, och de är inte fler kvinnor. Det är ju vanligtvis något som är negativt när det gäller att komma till toppen i kommunpolitiken. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Våra slutsatser är att andelen utrikes födda har ökat i befolkningen . Vi har också sett en positiv trend i kommunbefolkningen. Men på de högre positionerna, nämndordförande och kommunstyrelseordförande, där det går att ha stort inflytande över den faktiska politiken har vi inte sett någon ökning av utrikes födda . Kommuner med fler utrikes födda i befolkningen har fler utrikes födda politiker på lägre positioner. Men det är här vi ser störst vertikal ojämlikhet. Det är där utrikes födda kommer in men inte verkar ta sig vidare i lika hög grad. Det tror vi innebär risk för legitimitetsgap. I kommuner med många utrikes födda kan man se utrikes födda på lägre positioner, men inte på högre i någon större utsträckning. Det är stor skillnad på politisk representation baserat på födelseregion. När vi jämför personer utanför med personer från kan vi se en underrepresentation av personer inom – , och . De har sämre representation på samtliga politiska positioner i genomsnitt i kommunpolitiken. Men det problemet är mycket större för personer som kommer från övriga regioner i världen. Vi tror att det kan vara viktigt. Födelseregion har ofta samband med invandringsskäl, erfarenheter på arbetsmarknaden, av asylprocess, av ekonomiskt utanförskap och så vidare. Det kan vara av stor betydelse att det kommer in personer som har kännedom om de frågorna i kommunpolitiken och som vill jobba med dem och lösa dem. Det finns också ett samband mellan födelseregion och synlighet. Vi vet från sociologin att det kan spela roll för den politiska legitimiteten att de som är minst representerade är de som är mest synliga som representanter för utrikes födda. En positiv nyhet från vår forskning är att vi ser väldigt liten vertikal ojämlikhet för andra generationens invandrare. Och bland första generationen är ojämlikheten större bland dem med kortare vistelsetid, men den är stor och betydande för dem med relativt lång vistelsetid. Ordföranden: så hemskt mycket för detta! Det är oerhört intressant. Det är lite glädjande för oss ledamöter att även personer från andra verk- samheter har svårt att hålla tiden när det gäller inlägg. Men vädjar jag till ledamöterna om att vara koncisa i sina kommentarer och frågeställningar, så att vi klarar av helheten. (S): Stort tack för mycket intressanta föredragningar! Jag är kommunfullmäktiges ordförande hemma och sitter just och analyserar sådana saker nu när vi ska få fram våra fullmäktigelistor och så vidare. Jag skulle vilja börja med att ställa lite frågor om tillit och tillväxt som du var inne på i början, . Det fanns klara samband; god tillväxt ger förutsättningar för bra tillit. Men jag saknar ett begrepp som jag skulle vilja att ni utvecklar. Det är delaktighet. var också inne på vad man kan göra, bland annat att tala med väljare och hitta mötesplatser. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN SKL jobbar med ett stort arbete om medborgardialog. jobbar vi med en liten del av det vi kallar medborgarbudget, just för att nå de grupper eller personer som inte är särskilt delaktiga i vårt samhälle. Vad säger er forskning om det? , : Jag kan börja med att svara på den första frågan, så kanske de andra kan ta den andra delen. Sambandet med tillväxt har framför allt studerats på nationell nivå. gör jämförelser mellan tilliten och tillväxten i olika länder. Man kanske kan se det på individnivå, men det är rent allmänt mycket tydligare på den nationella Det är då man kan hitta effekten, att högre tillit också hänger ihop med Det finns en del dansk forskning även på det området. , : Jag kanske kan säga något om delaktighet. Det finns en del forskning om sambandet mellan insatser vid en valrörelse och delaktighet mer allmänt. En del tyder på att de kopplingarna kanske inte är så starka som man kan tänka sig. Det handlar alltså om hur olika kommunala insatser för delaktighet och deltagande allmänt sett är relaterade till exempel- vis just valdeltagande. Insatser vid valdeltagande sker ofta före valet. är frikopplade från andra former av delaktighet. Det kan alltså vara en sak att (M): Fru ordförande! Jag håller med min kollega om att det var väldigt intressanta och korrelerande presentationer på många sätt. Vi fick höra intressanta siffror som gäller allt från legitimitets- gapet till tilliten. Jag vill fråga om två saker. Först vänder jag mig till med en fråga om asylprocessen, mottagandet i landet och så vidare. studien ni har hållit på med så länge funderat på slutsatser om vilka åtgärder som kan vidtas, för att öka informationen om våra demokratiska processer och demokratiska system för att man ska få större förståelse för vilka möjligheter som finns när man förhoppningsvis sedermera får stanna? Jag vill också rikta mig till . Det var intressant i rapporten om deltagande i val till kommunfullmäktige att andelen kvinnor, till exempel från , var mycket högre än andelen män, dessutom med . Det är kanske inte vad som speglas eller antas i debatten. skulle vara intressant med några kommentarer till det. , : Tack för en jättebra fråga! lat information inom många olika frågor och har följt de här personerna under Vi följer dem så pass länge att de får ett beslut. Vissa får nej, STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN alltså avslag, och många som får avslag överklagar och så vidare. Precis som förväntat är det inte bra. Det är inte det man önskar ska hända. En sak som jag inte pratade om, eftersom vi återigen har ganska lite data om det – jag vill därför vara lite försiktig med det – är att vi ser en tendens till att det för dem som får avslag också sjunker mer eller mindre i botten utifrån många olika parametrar. Sedan kan jag också säga att vår rapport kommer att vara indelad ungefär som kapitel där vi tittar på hälsa, nöjdhet med livet och flera sådana saker som i grunden visar hur folk mår. De sakerna kommer vi att utveckla i själva rapporten. Det verkar som att beslutet har en enorm effekt. Vi frågar även om man tycker att processen är rättvis och rättssäker och vad det har för effekt på beslut och annat. , : I antologin undersöker vi inte varför det skulle kunna vara på det här sättet med till exempel skillnader beroende på medborgarskapsland. Man kan se att det finns intressanta förändringar just när det gäller kvinnor från afrikanska stater. Där har det varit en uppgång , från till . Det är förändringar som är intressanta. Återigen ska man komma ihåg att det inte nödvändigtvis är samma personer som ingår i alla dessa grupper. kan det handla om tillfälligheter. kan det vara tendenser som kanske inte rör ett stort antal personer. Men det finns naturligtvis sådana intressanta tendenser. Det är till exempel en nedgång för personer som kommer från . Det är en del sådana processer. (SD): Även jag tänkte uppehålla mig vid det intressanta med tillitsstudier. Det är ju inte helt ovanligt att man försöker att mäta institutionell tillit till samhällskroppen i stort. Men här verkar ni ha hittat en avgränsad nisch som kanske inte har berörts så mycket i andra sammanhang. Som jag förstod har man kunnat se att de asylsökande initialt har ganska höga förhoppningar, förväntningar och en hög grad av tillit till de svenska institutionerna, men att tilliten sedan verkar avta. Jag har bläddrat igenom materialet, men jag såg inte om ni följde dem efter beslutsprocessen då den institutionella tilliten steg lite grann bland dem som hade fått uppehållstillstånd. till att det även görs andra studier om institutionell tillit till samhällskroppen i stort vill jag fråga: När ni utformar er rapport, kommer den att vara strukturerad på ett sådant sätt att man också kan göra komparativa analyser med övriga tillitsstudier? Hur påverkas eventuellt tilliten till institutioner och till samhällskroppen i stort av inflödet av asylsökande och deras tillit till våra institutioner? Finns det en korrelation däremellan? Avspeglar det sig i samhället i stort att människor som kommer till tappar tilltron och tilliten STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN till de svenska institutionerna? Kan man göra den typen av jämförelse huruvida tilliten i stort till samhällskroppen ökar eller minskar? , : Det är en jättesvår och väldigt bra För att kunna göra den typ av studie måste man följa hur tilliten hos asylsökande sjunker. Men du tänker väl mer allmänt på befolkningen. Man kan kanske göra sig en uppfattning om uppfattningen hos folk som har bott här länge och bland asylsökande, om man har uppfattat det över huvud En sådan typ av studie skulle man kunna göra, men det blir komplicerat. Jag kan prata lite grann om den studie som vi gjorde tidigare. märker är att under flyktingkrisen –2016 var förtroendet för de olika in- stitutionerna över lag ganska stabilt, men de personer som fick minskat förtro- ende var väldigt skeptiska till flyktingmottagandet. Det var dessa personer som också fick minskat förtroende. Men vi ska komma ihåg att det fanns ganska många i som ville ha ett högt flyktingmottagande. I själva verket ser det ut som att det är ganska stabilt, men det har skett en polarisering under den här processen. Det är inte så enkelt att det bara är stabilt Så är det inte. (MP): Jag tycker också att det här är oerhört intressant och också lite trösterikt att man ändå på något sätt tycker att integrationen fungerar, fast den tar . Vi kan göra mer, och på lång sikt går det åt Det är trösterikt. Jag har först en fråga till kring detta med glastaket. Glastaket för kvinnor har ju diskuterats . typ av glastak? Har ni gjort den typen av jämförelse? kvinnor att krossas något innan? Gäller de här delarna hela samhället? Sedan har jag en fråga om detta med tilliten. Jag tyckte att det var väldigt Jag har en fråga om studien. Kan det vara så att de som ni tittade på i er undersökning hade som personer mer tillit eftersom de från början var Sedan har jag också en fråga om den lite bredare tillitsforskningen. det jämförbara studier av när man förlorar tilliten i kontakten med myndig- heter, om det blir problem i sjukvården, vid vårdnadstvister eller polisingri- pande där man kan se motsvarande nedgångar? Du visade att tilliten kan gå uppåt och nedåt . Men kan det gå så långt att den inte går att reparera? , : Tack för frågan. Vi har faktiskt gjort en studie av glastaket också för kvinnor i kom- Det är ganska stort. Andelen kvinnor bland KSO har ökat från STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN till en tredjedel. Det är en bättre representation av kvinnor än utrikes födda på de högre positionerna. Glastaket är alltså mer kompakt för utrikes födda än för kvinnor, men glastaket är fortfarande stort också för kvinnor. Vi har tittat på hur stor andel av karriärojämlikheten som kan förklaras av observerbara karakteristika, och den är , om jag minns rätt. Den erfarenhet som kvinnor får i kommunpolitiken betalar inte alls av sig med högre positioner. Det är väldigt stor skillnad där. Samma sak gäller för utrikes födda. Vi jobbar vidare med samhället i stort. Jag håller med om att det är viktigt, men tyvärr har jag ingen bra input där.