rfr · H50WRFR16 · 2018-01-01 00:00:00 — Diagram 3 Aktiviteter som det särskilda driftsbidraget för underhåll av väg, bro och beläggning samt investeringar i regionplanen använts till 2013–2017 Totalt utbetalat särskilt driftsbidrag och investeringsbidrag samt särredovisat för det särskilda driftsbidraget. Källa: Bearbetning av data från via e-brev . ska enligt statsbidragsförordningen se till att de driftsbidrag som lämnas används på lämpligt sätt för avsedda ändamål. Tillsyn kan genomföras i form av att en utredare gör stickprovskontroller eller med anledning av anmärkningar (t.ex. av boende längs en väg). Vid tillsyn bedöms vägens yta och avvattningen av vägen (vattenansamling, dikesrensning och trummor).520 Tillsyn utförs i normalfallet vart femte år.521 De statsbidragsfinansierade broarna besiktigas av särskilda broinspektörer.522 4.2.4 Revidering av statsbidragsförordningen lämnade 2013 in ett förslag till revidering av statsbidragsförordningen till Näringsdepartementet.523 Förslaget har utarbetats efter samråd med , Kommuner och Landsting, , Lantmäteriet och Skogsindustrierna. 519Trafikverket, nationella samordnare för enskilda vägar, telefonsamtal . 520Trafikverket, Årligt driftbidrag, TDOK 2012:168. 521Trafikverket i , intervju . 522Trafikverkets bildspel REV-kurs . 523Näringsdepartementet, e-brev . att förordningen behöver moderniseras och att det finns ett stort behov av att rusta upp broar på enskilda vägar, vilket medför stora kostnader för de enskilda väghållarna. På grund av brist på resurser till följd av bl.a. att många av vägföreningarna har färre medlemmar till följd av utflyttning har många broar inte åtgärdats. Förslaget innebär bl.a. att bidragsdelen för åtgärder inom ramen för byggande eller särskild drift höjs för kostsamma åtgärder på broar och bryggor samt att även vägar som är kortare än nuvarande kravet skulle kunna få ta del av det förhöjda bidraget. Dock kommer även fortsättningsvis flertalet av de enskilda vägarna inte att vara berättigade att få statsbidrag. Förordningsförslaget innehåller ingen precisering av vilken längd som krävs för att vägar ska vara bidragsberättigade. Förslaget innehåller inte heller någon precisering om särskilt driftsbidrag till klimatanpassningsåtgärder.524 Förslaget innebär att bemyndigas att utfärda föreskrifter som reglerar de detaljkrav som gäller för bidragsgivandet. Förslaget till ny förordning bereds inom , och ett eventuellt regeringsbeslut i ämnet kommer sannolikt först . 4.3Vägnätets bärighetsklassificering och restriktioner Bärighetsklass (BK) är den klassificering som används för att gradera bärighet. Det är ett mått som anger hur tunga fordon en bro eller en väg i det allmänna vägnätet får belastas med. Enskilda vägar är inte klassificerade utan regleras med lokala bestämmelser. Dock har broar på enskilda vägar en bärighetsklassificering.525 Det finns även en typ av bärighetsklassificering på skogsbilvägar i den skogliga nationella vägdatabasen, en s.k. tillgänglighetsklassificering, se avsnitt 4.4.1. Huvuddelen av de tunga transporterna på väg går på de större vägarna, som är dimensionerade för att klara ökade tunga laster. På dessa vägar går av trafikarbetet. På mindre vägar finns bärighetsrestriktioner, vilka påverkar skogsbruket, jordbruket och turismen. framhåller att även andra delar av näringslivet (t.ex. transportörer av vindkraftverk och gruvnäringen) har börjat efterfråga högre bärighet på mindre vägar har.526 524Trafikverket, nationella samordnare för enskilda vägar, e-brev . 525Trafikverket, intervju . 526TRV, Årsredovisning 2016, s. 33. 2017/18:RFR16 4 ENSKILDA VÄGAR Bärighetsklass (BK) Av det allmänna vägnätet, vägar och broar, har bärig- hetsklass 1 där max 64 tons bruttovikt tillåts. På vägar med klassificeringen BK2 gäller max 51,4 tons brutto- Beroende på fordonets axelavstånd och axeltryck kan den tillåtna bruttovikten vara lägre. På vägar med klassificeringen BK3 gäller max 37,5 tons brutto- Beroende på fordonets axelavstånd och axeltryck kan den tillåtna bruttovikten vara lägre. BK4 (Ny) Det finns ett förslag om att ett begränsat vägnät upplåts under för klassificeringen BK4, där max 74 tons brutto- Källa: Trafikverkzet, . beslutade i allt väsentligt i enlighet med regeringens proposition att införa en ny bärighetsklassificering (BK4) och tillåta lastbilar med 74 tons bruttovikt, dock med den skillnaden att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på 74 ton.527 Som ett första steg planerar att upplåta ett begränsat vägnät för BK4 . I ett första skede handlar det om de vägar som kan upplåta under ansvarsfulla former. Det innebär att vägkapitalet inte riskeras och att transporterna ska kunna genomföras med en bibehållen funktionalitet i termer av säkerhet och framkomlighet i vägsystemet.528 Det slutliga förslaget på vägnät publiceras i samband med att trafikföreskrifterna om den nya bärighetsklassen går ut på remiss under vintern 2018.529 med tjällossning kan vägar tillfälligt skadas, vilket kan kräva en begränsning i vägens framkomlighet, en s.k. tjälrestriktion. Väghållare för enskilda vägar med statsbidrag kan antingen få rätt av att stänga av vägen helt under tjällossningen eller skylta om till en lägre bärighetsklass.530 Avstängda vägar för tyngre transporter för med sig väsentligt ökade kostnader för Skogsindustrin. Skogforsk, som är skogsbrukets forskningsinstitut, bedömde 2008 att merkostnaden till följd av bristande bärighet i det allmänna vägnätet uppgår till ca 510–. 2016/17:112, bet. 2016/17:TU14, rskr. 2016/17:238. 528Https:///for-dig-i-branschen/vag/barighetsklass-bk4/. 529Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen , vilket innebar att kunde påbörja arbetet med att avgöra vilka vägar som är lämpliga att öppna för 74 tons lastbilar. Regeringens pressmeddelande, kan vägar öppnas för 74 tons lastbilar, . 530Trafikverket, intervju . av ökade direkta transportkostnader och ökade lagerkostnader, som t.ex. uppkommer till följd av att timrets kvalitet försämras.531 Det är därför viktigt att begränsa onödiga tjälrestriktioner. beslutade om nya riktlinjer för handläggning av tjälrestriktioner, för att begränsa dessa.532 Dessa riktlinjer kom att kallas ”bärighetspolicyn”. Policyn anger att regioner som har problem med tjälrestriktioner i större utsträckning än tidigare ska bevilja undantag från de tjälrestriktioner som är utmärkta i fält. Berörda regioner skulle även testa möjligheterna att minska omfattningen av de utmärkta restriktionerna genom att införa dem senare, avsluta dem tidigare och göra avbrott med gynnsamt väder. Efter införandet av policyn hanterades tjälrestriktionerna på lite olika sätt i de olika regionerna.533 Ett sätt var att införa restriktioner så fort det ansågs vara behövligt, men också vara mycket frikostig med dispenser. Ett annat sätt var att försöka undvika restriktioner och hålla så bra kontakter med åkare och företag att man kom överens om hur man skulle köra. Ett tredje sätt var att inte införa några restriktioner alls på det allmänna grusvägnätet, som blev fallet i . Se vidare avsnitt 4.5.3 Samverkan. Resultatet från utvärdering av den mer liberala hanteringen av tjälrestriktioner blev att skulle fortsätta tillämpa denna.534 4.4 Skogsindustrin och dess behov Skogsbruket har förändrats . Enligt Skogforsk använder man vägarna mer intensivt än , dvs. vägarna används på ett annat sätt än tidigare.535 Virkestransporterna har blivit fler till antalet, och leveranser efterfrågas året om. Dessutom vill skogsindustrin hålla så små lager som möjligt för att minska lagerkostnaderna och undvika kvalitetsförsämringar, ett s.k. just-in-time-koncept. Detta har lett till att skogsbilvägarna belastas året om. Virkestransporterna har också blivit tyngre. kommer det att bli tillåtet för lastbilar att ha en bruttovikt på , se avsnitt 4.3 ovan. Detta ställer krav på ökad bärighet på vägar och broar.536 Dock är t.ex. inte det enskilda vägnätet i ursprungligen byggt för att klara 74-tonstrans- porter.537 Dessutom är dagens broar inte dimensionerade för att klara tyngre lastbilar.538 531Skogforsk, arbetsrapport 2008:663. 532Vägverket, Nya riktlinjer för handläggning av tjälrestriktioner, AL10A 2005:7664, 2005- 533Trafikverket, Utvärdering av den mer liberala hanteringen av tjälrestriktioner, 2013:109. 535Hur mycket väginfrastrukturen påverkas av vikten på lastbilarna beror bl.a. på axeltrycket hos varje enskild axel och på antalet axlar som rullar på vägen. 536Skogforsk, intervju . 537Trafikverket i , intervju . (2016), Systemanalys av införandet av HCT på väg i , Miljö- och energisystem, LTH, , s. 5. Den årliga avverkningen av produktiv skogsmark i har under de varit relativt konstant.539 Detta innebär att mängden virke som transporteras också varit relativt . skin på kommer inte heller att öka virkestransporterna i Värm- land , eftersom den nya maskinen i första hand ersätter tre Det är enligt flera skogsbolag541 viktigt att hela vägnätet fungerar, dvs. allmänna, kommunala och enskilda vägnätet, för att skogsbeståndet ska kunna matchas med industribehovet (SCA). Det är särskilt viktigt att klimatanpassa huvudleden i vägnätet. Om det allmänna vägnätet fallerar så fallerar även nät- Förutom vägar så är järnvägen, särskilt den som går från inlandet till kusten, viktig för skogsbrukets virkestransporter. Om inte tågtransporterna fungerar kommer inte skogsindustrin åt sina reservlager vid tågterminalerna.543 Denna problematik kommer dock inte att beaktas vidare i denna uppföljning, då upp- följningen är avgränsad till att handla om skogsbilvägarna. I finns en bärighetsklassificering på skogsbilvägar som reglerar under vilka förutsättningar lastbilstrafik tillåts. Denna klassificering benämns tillgänglighet i den skogliga nationella vägdatabasen (). Tillgänglighetsklassificeringen är uppdelad i följande klasser: Klass A Lastbilstrafik (24 m, ) året om Klass B Lastbilstrafik året om utom vid svår tjällossning Klass C Lastbilstrafik året om utom vid tjällossning och ihållande regnperioder Klass D Lastbilstrafik endast på frusen väg De flesta skogsbilvägarna i har tillgänglighetsklass C, lastbilstrafik utom vid tjällossning och ihållande regnperioder. På grund av klimatförändringar som medför ökad nederbörd och minskad tjäle blir vägar med klass C otillgängliga i allt högre utsträckning för transporter på vägar. Dock kan tillgängligheten ändras från dag till dag när det kommer till transporter som körs på skogsbilvägar.544 539SLU, Skogsdata 2017, tabell 4.3. 540Billerud , intervju . 541Södra skog, intervju , SCA, intervju och Skog, intervju . 542Skogforsk, intervju . 543Rådet för produktion och transport, intervju . 4.4.2 Högre kostnader vid ett förändrat klimat Vägkostnaderna för det storskaliga skogsbruket (dvs. kostnaderna för skogsbilväghållning) har ökat , både totalt och per avverkad skogsmark, se diagram 4. Enligt Skogforsk är ändrade väderförutsättningar (dvs. klimatförändringar), som lett till blötare höstar, fler tjällossningar per vinter och färre dagar med tjälad väg m.m., troligtvis en av orsakerna till ökningen.545 Ju blötare vägen är, desto mer vägskador (håligheter) riskerar vägen att få, enligt . Andra möjliga orsaker till att vägkostnaderna ökat är, enligt Skogforsk, att man har en underhållsskuld på vägar och broar samt att nybyggnationerna av vägar har minskat i antal meter men förutsättningarna är svårare med mer berg och våtmarker som ska passeras, vilket leder till dyrare konstruktioner. Dessutom har behovet av och kostnaderna för överbyggnad, dvs. slit- och bärlager, ökat. Diagram 4 Vägkostnader för storskogsbruket per kubikmeter i jämförelse med konsumentprisindex (KPI) Källa: Skogforsk, e-brev . Skogforsk arbetar genom olika forskningsprojekt för att vägkostnaderna inte ska öka ännu mer. Exempelvis STP (Surface Thickness Program), ett program för att säkerställa rätt dimensionering av vägars överbyggnad. Risken är annars att kostnaderna läggs direkt på skogsindustrins råvarukostnad, vilket i sin tur minskar skogsindustrins konkurrenskraft på en global marknad.546 545Skogforsk, intervju . Andra möjligheter till finansiering erbjuder ett stöd för natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i skogen (Nokås) till de som vill vidta åtgärder som hjälper skogens växter, djur och vattenmiljöer eller bevarar värdefulla kulturmiljöer. Ett exempel på en sådan åtgärd kan vara att ersätta en vägtrumma (heltrumma) med en valvbåge (halvtrumma). Stödet för en sådan åtgärd kan ersätta av den kostnad som godkänt.547 Det går också att söka pengar från EU, som t.ex. har beviljat bidrag till inom ramen för Life-programmet som är . Remibar var ett projekt som skulle minska antalet vandringshindrande trummor och dammar i fem stora vattensystem i Norr- och . Målet var att skapa fria vandringsvägar i vattensystemen, vilket gynnar vattenlevande djur.548 Det kan t.ex. innebära ett byte till en större vägtrumma eller en valvbåge. Projektet var ett samarbete mellan , i , i , och skogsbolagen , Holmen skog och SCA. Dessutom deltog Havs- och vattenmyndigheten i projektet. Projektet startade och avslutades 2016.549 Ett annat projekt som fått bidrag från EU:s regionala utvecklingsfond är Roadex som är en teknisk samverkan mellan vägorganisationer i norra , som har som mål att sprida vägrelaterad information och forskning mellan parterna. Det första startades som ett 3-årigt pilotsamarbete mellan vägdistrikten i finska , Troms län i , norra regionen i och Highlands i Skottland.550 Projektet har sedan följts av andra projekt.551 I och finns fortfarande två konjunkturutjämningsfonder att söka pengar från för t.ex. upprustning av skogsbilvägar: stiftelsen läns konjunkturutjämningsfond för det enskilda skogsbruket552 och stiftelsen för det enskilda skogsbruket.553 I den här uppföljningen har tre enskilda skogsbilvägar med statsbidrag valts ut för att ge en bild av hur klimatanpassningsarbetet bedrivs och planeras i olika 547Skogsstyrelsen, faktablad, Nokås kan ersätta av dina kostnader. 548Https:///for-dig-i-branschen/miljo---for-dig-i-branschen/natur-kul- tur-och-landskap/Djur-natur-och-trafik/remibar---fria-vandringsvagar-for-vattenlevande- djur/. 549Layman’s Report (2017), Remibar – fria vandringsvägar i vattendrag. 550Per , (2012), Rehabilitation of Timmerleden road – Condition survey, design proposals, construction and quality control – A Roadex demonstration projekt, The ROADEX “Implementing Accessibility” Project. 551Roadex II (2002–2005), Roadex III (2006–2007) och Roadex IV (2008–2012), . 552Https:///stiftelsen-gavleborgs-lans-konjunkturutjamningsfond-for-det- enskilda-skogsbruket/. 553Https:///stiftelsen-dalarnas-lans-konjunkturutjamningsfond-for-det-en- skilda-skogsbruket/. ansvariga för enskilda vägar i , och har hjälpt till med valet av lämpliga vägsträckor. •Timmerleden 13020 i , väghållare: •väg 33199 Nästeln bron–Rätans bro i , väghållare: SCA SF (nedan kallad ) •väg 26906 i , väghållare: samfällighetsförening. Figur 7 Sverigekarta med de tre utvalda vägsträckorna I tabell 5 nedan beskrivs de olika vägsträckorna översiktligt, och i bilaga 6 återfinns kartor med skogsbrukets transporter 2014 och tillgänglighetsklasserna för de olika vägsträckorna. Tabell 5 Fakta om de tre utvalda vägsträckorna Beskrivning av kategorier och klasser, se tabell 1 i avsnitt 4.4.2 och avsnitt Skogsbilvägars tillgänglighet i 4.4.1. 3 st. (varav 2 st. för- valtas av Fortum) Ca 100–200 1985 (sista etappen) Halva grus, halva asfalt och nytt grus 2010/11 + 2013/14 Inga, bara visuella (mindre del) Källa: och markägarna. Timmerleden har funnits länge, och den sista etappen på leden byggdes . Timmerleden har varit med i två EU-finansierade projekt, Roadex- och Remibarprojekten.554 I samband med 2013/14 rustades Timmerleden upp, och då gick man bl.a. igenom vilka trummor som behövde bytas. och har inom ramen för också inventerat större trummor längs Timmerleden.555 I projektet byttes bl.a. trummor ut mot valvbågar (halvtrummor) och broar, för att hantera ökade vattenmängder och för att förbättra den biologiska mångfalden.556 besiktigade Timmerleden, och då upptäcktes längsgående sprickbildningar vid flera partier av vägen. Dessa kan enligt ha orsakats av ett blötare klimat.557 (Nästeln bron–Rätans bro) byggdes på 1950-60 talet, och en ombyggnad i form av en bärighetshöjning genomfördes för ca 20–. används för virkestransporter men även ofta av allmänheten för att köra till och från fjällen. Detta är inget problem eftersom vägen 554För mer information om projektet, se avsnittet om andra finansieringsmöjligheter i avsnitt 555Skogsstyrelsen i , intervju med tidigare anställd . 556Sveaskog, intervju . 557Trafikverket i , intervju . har hög bärighet . utgör en viktig alternativväg till E45 vid olyckor på E45.558 byggdes , och en större ombyggnad i form av ett nytt slitlager genomfördes . Utmed finns tre broar, varav tre förvaltas av Fortum som äger kraftverket. Det som också skiljer denna vägsträcka mot de övriga är att slitlagret på halva vägen är asfalt. Den del som är belagd med asfalt leder upp till ett sporthotell och används därför av allmänheten. Väghållare för är till skillnad från de andra vägsträckorna en samfällighetsförening med ca 500 medlemmar.559 är en viktig anslutningsväg till , som går utmed . arbetar med att förstärka vägbankerna på 62:an eftersom risken för erosion i älvslänterna är hög, vilket i sin tur kan leda till att vägen rasar. På grund av att 62:an ligger i ett Natura 2000-klassat område har arbetet med att förstärka vägen försvårats. Man utreder vilka erosionsskyddande åtgärder som passar in i Natura 2000-området. På 62:ans norra del har klagomål på att vägen är ojämn framförts.560 framhåller att det finns mycket skador på vägen, särskilt på norra delarna, som sliter på lastbilarna.561 stängdes väg 62 mellan och av. Skälet var att sand- och jordmassor flutit ut över vägbanan. En intilliggande avverkning uppges vara en bidragande orsak. Därtill blev en vägtrumma igensatt.562 På en av anslutningsvägarna till skedde ett stort skred, som berodde på kraftigt regnande. Ett sådant skred skulle kunna ske på , men det är svårt att rusta vägen för att klara av att stå emot sådana händelser.563 4.5.1 Anpassning till klimatförändringar Klimatförändringar i är redan här, enligt , och de har redan bidragit till mildare vintrar, kortare tjälperioder och ökad nederbörd. En annan effekt är att risken för extremväder (översvämningar, storm, torka etc.) ökar i samband med klimatförändringen.564 Gemensamt för de tre utvalda vägsträckorna är att perioden med tjälade vägar har blivit kortare och att tjällossningsperioderna blivit längre, vilket innebär att vägsträckorna blir utsatta för slitage än tidigare samt att vägsträckorna oftare har tvingats stänga för tyngre transporter. 558Trafikverket i och , intervju . 559Samfällighetsföreningen för , intervju med ordförande . 560Trafikverket i , intervju och i Väst, intervju med geotekniker . 561Stora , intervju . 562Nyhetssajten , se . 563Samfällighetsföreningen , intervju med ordförande . 564SMHI, intervju . Temperaturerna i pendlar oftare under vinterhalv- året, vilket får till följd att ytskiktet tinar, s.k. ytuppmjukningar.565 I skiljer sig markförhållandena från . Ytvattnet rinner lättare av vägen och mjuknar inte på samma sätt som i . blötare och längre höstar inte varit något problem för väghållningen i Jämtland.566 Det förändrade klimatet för även med sig att sly och slåtter växer snabbare och att behovet av att röja sly och slåtter ökar längs skogsbilvä- En annan effekt av att vintrarna blivit varmare i är att den gamla metoden att trampa ned snö i myrar så att de fryser och bildar s.k. vintervägar eller myrvägar inte går att använda i samma utsträckning längre. gränsen för att anlägga vintervägar ungefär vid . tydligt billigare att bygga än ”vanliga” grusvägar.568 Fem exempel på händelser som inträffat: Exempel 1: ändrades temperaturen från till över i , vilket bidrog till ett kraftigt töväder. hade avverkningsrester fastnat i vägtrummorna på skogsbilvägen, som man inte hann få bort. Konsekvensen blev en mindre vårflod som ledde till att vägen rann bort. I detta fall betalade Holmen för skadorna eftersom de ansåg sig ansvariga för att inte ha tagit bort avverkningsresterna. Exempel 2: Ovanför gick en vägtrumma under en enskild väg sön- der vid ett skyfall . Detta ledde till att en allmän väg sköljdes över och förstördes. I det fallet fick den enskilda väghållaren betala 1 miljon kronor i skadestånd till Vägverket.569 Exempel 3: låg snön kvar ända in i , och sedan slog vädret om över . Det ledde till en kraftig vårflod i de små respektive större vattendragen med översvämmade vägar i och Ar- Även fick problem på sina skogsbilvägar. orimligt hög för (ca ). Sådana här händelser ris- kerar att stänga av glesbygdskommuner.570 Exempel 4: I orsakade den inledningsvis milda vintern 2017/18 problem för skogsindustrin. Tö och regn hindrade timmerbilarnas framfart på de mjuka och leriga skogsbilvägarna. Det milda vädret ledde på flera håll i länet till att en del småvägar inte bar timmerbilarna, vilket gjorde att skogsbolaget valde att bara avverka i skogar nära de större 565 i , intervju . Ytuppmjukning är en följd av för hög vattenhalt i vägens övre del. Vanligen uppträder ytuppmjukning under tjällossningen då vatt- Vattnet stannar kvar i den övre delen eftersom underliggande lager är fruset. 566 i och , intervju . 567 , intervju och e-brev . 569 vägar, intervju . 570 , intervju . Exempel 5: kom mycket snö i norra delar. När sedan vädret slog om smälte snön , vilket ledde till stora vattenmängder och översvämningar. Exempelvis i var flera vägar mycket besvärliga att färdas på sedan vägbanan och bärigheten försämrats av stora vattenmängder och tjällossning. fick rapporter om att väg 727 mellan och Gunnarsbo hade problem som gjorde att vägen beskrevs som bitvis trafikfarlig. Väg 727 fick därför tillfälligt begränsas till 12 tons fordonsvikt för att motverka ytterligare skador.572 Klimatanpassning av statsbidragsfinansierade skogsbilvägar handlar mycket om ett ökat behov av underhållsåtgärder, som rustar vägen för ett förändrat klimat. Mycket av det som görs är inte kopplat till klimatet utan är normala underhållsåtgärder. Det är emellertid en gråzon mellan vad som är en underhållsåtgärd och vad som är en klimatanpassningsåtgärd. Att byta en trasig vägtrumma till en vägtrumma med större dimension är t.ex. både en underhållsåtgärd och en klimatanpassningsåtgärd. Enligt nationella samordnare för klimatanpassning ska en klimatanpassningsåtgärd innebära en förbättring.573 Även om en åtgärd har ett underhållssyfte och standarden är densamma kan en åtgärd innebära en förbättring eftersom kraven och tillgången till ny teknik ökat. diskuterar ofta var gränsen ska gå.574 Mellan 60 och skogsbilväg har byggts inom det storskaliga skogsbruket –2016, se diagram 5. En vägsträcka motsvarar en väg mellan och Byggandet av helt nya skogsbilvägar inom det storskaliga skogsbruket har sjunkit då skogsbilväg byggdes per år.576 En möjlig orsak till minskningen är att alla stora vägstråk mer eller mindre redan är byggda. Vägnätet för skogsbilvägar förtätas snarare än byggs ut. I bygger man dock där man inte byggt förut, bl.a. på grund av att det inte längre går att använda s.k. myrvägar (se ovan).577 I diagrammet visas även preliminära uppgifter för nybyggda skogsbilvägar inom det småskaliga skogsbruket –2016 (streckade staplar). Dessa uppgifter går dock inte att jämföra eftersom de är framtagna med en annan metod och andra definitioner . Noterbart är att det –2016 preliminärt har byggts upp till skogsbilväg inom det småskaliga skogsbruket vissa 572Ljusdals kommun , se . 573Trafikverket, nationella samordnare för klimatanpassning, intervju . 574Trafikverket, nationella samordnare för enskilda vägar, intervju . 575Skogsstyrelsen i , intervju .