urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — Underlaget för samrådet är en lista över troliga A- punkter som sammanställs av Statsrådsberedningen med annoteringar som skrivsavsakdepartementen.Annoteringskravetinnebärattunderlagetbl.a.ska redogöra för ärendet, regeringens ståndpunkt och tidigare behandling i och utskott. I cirkuläret anges tretton typer av A-punktsbeslut som är undantagna från kravet på annotering. Undantaget innebär att samrådet med om A-punkten enbart genomförs på grundval av en rubrik och dokumentreferens, med angivande av vilket statsråd som ansvarar för frågan. Det framgår inte på vilken grund undantagen har definierats. Undantaget från annoteringskravet gäller A-punkter om •Europaparlamentets resolutioner, beslut och yttranden •rådets svar på frågor från •anmälan av dagordning för kommande session i •beslut om frivillig konsultation av •beslut om samråd med •rådsprotokoll eller utkast till protokoll från samtliga rådsmöten •beslut om allmänhetens tillgång till rådets handlingar •utnämningar av andra medlemsstaters representanter •rapporter till rådet från EU-myndigheter •beslutinomramenfördetföreskrivandekommittéförfarandetmedkontroll (s.k. PRAC-förfarande) att inte motsätta sig aktens antagande8 7 I-punkter är frågorpå Corepersdagordning dären överenskommelsenåtts i rådsarbetsgrup- pen och som därmed inte motiverar någon diskussion i Coreper, och som efter godkännande av Coreper går upp som en A-punkt på rådets dagordning. 8 Det föreskrivande förfarandet med kontroll håller i och med Lissabonfördraget på att fasas ut för att i de flesta fall ersättas av befogenheter för kommissionen att anta delegerade akter i enlighet med FEUF artikel 290. Även vid delegeringen av sådana befogenheter är det ett vanligtvillkorattdendelegeradeaktenfårträdaikraftendastområdetochEuropaparlamen- tet inte reser invändningar inom en tidsfrist. Ikraftträdandet kan skyndas på genom att rådet 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN •beslut där endast de medlemsstater som deltar i EMU-samarbetet har röst- rätt •beslut om att anta eller ändra i andra språkversioner av en akt än den svenska •I-punkter där Coreper får fatta beslut i procedurfrågor i enlighet med arti- kel 19.7 i rådets arbetsordning, t.ex. beslut om att acceptera skriftligt för- farande. Handläggningen avslutas genom att regel- bundetinformerarövrigaRegeringskanslietochävenEU-nämndenskansliom de listor över antagna A-punkter som rådets generalsekretariat sammanställer efter varje rådsmöte. Den praktiska hanteringen i och granskade regeringens samråd med i ett sent skede, inklusive hanteringen av A-punkter och skriftliga samråd om andra frågor. I granskningen redovisades följande uppgifter från (bet. 2013/14:KU10 s. 148): Preliminära A-punktslistor presenteras i regel inom angivna tidsfrister. Däremot kommer de slutliga A-punktslistorna sent, ofta före ett rådsmöte som äger rum och ibland till och med under mötesdagen. Det försvårar samrådet med som ibland måste äga rum med mycket kort varsel. har påtalat vilka problem det innebär för att frågor tillförs dagordningen i ett sent skede och ar- betar aktivt för att göra det känt i rådskretsen att har ett nationellt system med en omfattande parlamentarisk samrådsskyldighet. Vidrådsmötetdärfråganskabeslutasfinnsiprincipinteutrymmeattlägga fram reservationer. Om det formella samrådet med inte av- slutas vid rådsmötets början verkar regeringen för att dagordningspunkten skjuts upp till dess att samrådet har avslutats, vilket är en kraftfullare åt- gärd än en reservation, för att ståndpunkt ska kunna beaktas. Den yttersta konsekvensen, om regeringen inte har fått mandat , är att regeringen tvingas avstå från att delta i beslutet. Från inhämtades följande uppgifter (bet. 2013/14:KU10 s. 150–151): InförettskriftligtsamrådskickarRegeringskanslietenannoteringförsam- råd till . Samrådet skickas ut per e-post för eventuella syn- punkter (avvikande meningar) senast vid en viss angiven tid. Tidsfristen anges till minst . En notis om samrådet skickas också per sms. Det förekommer att samrådet inte hinner avslutas innan frågan tas upp på rådsmötet. Regeringen får i så fall lägga fram en parlamentarisk reservation i avvaktan på mandatet från nämnden. Samråd kan också bli aktuellt utan samband med nämndens planerade sammanträden; det rör framför allt s.k. A-punkter. Statsrådsberedningen sänder via e-post s.k. troliga A-punktslistor till nämndens kansli, som skickardemviae-posttillledamöternaförskriftligtsamråd.Dessutomkan och meddelar sin avsikt att inte invända mot akten innan tidsfristen löper ut. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN det hända att samråd behöver ske om sent tillkomna A-punkter som ska beslutas på ett närliggande rådsmöte. Därutöver kan det vara fråga om be- slut som tas genom en skriftlig procedur i rådet. Vissa beslut i rådet måste också enligt svenskt regelverk föregås av regeringsbeslut. Sådana skrift- liga samråd förläggs alltid i tiden före regeringssammanträdet. I situationer där det under en förhandling är ytterst kort om tid för samråd har det hänt att kanslichefen nödsakats ringa presidiet och gruppledarna för att kunna ge snabbt besked till berört departement. har kontinuerlig beredskap via mobil och dator inför annoteringar från . Skriftligt samråd kan bliaktuellt med kort varsel, i synnerhet helgen innan rådet (utrikes frågor), som vanligen äger rum , men även inför möten i andra rådskonstellationer och inför . Det förefaller enligt EU-nämndens kanslis mening som om skriftliga samråd inför rådet (utrikes frågor) förekommer allt oftare. Vi- dare kommer troliga A-punktsannoteringar inte längre samlade för samråd utan upprepade gånger och med kortare led- tider. Dessa beskrivningar av den praktiska hanteringen är fortfarande adekvata. Enligt uppgift från () kräver hantering av A-punkter beredskap, inklusive jourverksam- het, i och EU-representation i . Hante- ringen förutsätter motsvarande beredskap i hos . Varje handläggare på det sakansvariga departementet ansvarar för sin hålls informerad ombeslut somtassomA-punkter. SB EU-kansliets åtgärder innebär kontroll, beställning och sammanställning av underlag under vardagar och kvällar samt då rådsmöten ligger . På kontrolleras rådssekretariatets A-punktslistor mot un- derlag som tidigare översänts för skriftligt samråd med . Vid be- hov beställs annoteringar från departementen för komplettering av det skrift- liga samrådet. I förekommande fall kontaktas för att avi- sera behov av extra samråd. När samrådet är avslutat informeras EU- representationen om att A-punktslistorna är klara att antas. DepartementensEU-samordningarhållerberedskapinförrespektivedepar- tements rådsmöten. De ansvarar för att annoteringar tas fram under vardagar och vid behov kvällar och . Departementen ansvarar också för hanter- ingen gentemot när samrådet sker utanför kontorstid. I en kommentar till uppgifterna anför att leda- möteroftakrävertilläggsinformationoch möjlighetattgranskadokument,vil- ket innebär att både och ägnar mycket tid åt A- punkterna i ett skede när det i praktiken inte finns något utrymme för att på- verka beslutens utformning. Även om en majoritet i lämnar en av- 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN vikande mening på en A-punkt, och därmed påverkar hur röstar, me- nar att möjligheterna att påverka rådets beslut i ett sådant skede förmodligen är mycket små eller obefintliga. Vidare kommenteras den möjlighet som framhållit för regeringen att begära att listan med A-punkter ska antas vid ett senare till- fälle för att ge mer tid att överväga de skriftliga annoteringarna. Denna möjlighet finns, bekräftar , men den kan inte med be- än undantagsvis i mycket speciella och sällsynta fall. För att skjuta upp hante- ringen av en A-punkt krävs stöd från en enkel majoritet av rådets medlemmar. Dessutomsesett uppskjutande av beslutsfattandet i ettsent skede när förhand- lingen är avslutad inte med blida ögon av ordförandeskapet och övriga med- lemsstater.Ettsådantagerande,avslutarSBEU-kansliet,ärsjälvfalletnegativt för den svenska förhandlingsförmågan. förslag om avskaffat A-punktssamråd Den s.k. genomförde 2010 en utvärdering av de arbets- former för arbete med EU-frågor som infördes . noterade att arbetsformerna inneburit ett obligatoriskt samråd om samtliga A- Utredningen ansåg att det kunde ifrågasättas om det verkligen var av politiskt intresse. var regeringen skyldig att samråda om betydel- sefulla frågor, och regeringen anmäldes som regel till om regeringen underlät att fullfölja ett samråd i en sådan fråga. konstaterade utredningen, kan i stället ett samråd som förbisetts eller genom- förts med alltför kort varsel leda till en anmälan oavsett om frågan i sig är av en sådan dignitet att det egentligen kan anses vara befogat (2010/11:URF2 s. 67). Utredningen ifrågasatte också om det skriftliga samrådet om A-punkterna om att hålls i , vilket innebär att utskottens och EU- nämndens sammanträdesort normalt ska vara . Med tanke på den mycket korta tidsrymd som står till förfogande för skriftliga samråd bedömde dock utredningen att sedvanliga krav på sammanträdesformer inte är möjliga Utredningen ansåg avslutningsvis att den eventuella ökning av inflytande som det obligatoriska samrådet om A-punkter med- fört i varje fall inte står i rimlig proportion till den ökade arbetsbördan. A-punkter skulle avskaffas. Förslaget innebar ett återinförande av begräns- ningen av samrådet till beslut som regeringen anser som betydelsefulla och av möjligheten för samrådsorgan att påkalla samråd i andra frågor. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Fortsatt beredning av förslag Förslaget från fördes efter remissrundan bland parti- grupperna vidare för ytterligare beredning. Uppdraget gavs till en särskild ut- redare vars sammanvägda bedömning var att någon ändring av gällande be- stämmelser inte borde göras (PM Uppföljning EUMOT – vissa EU-frågor, dnr 2442-2011/12). Utredaren konstaterade att varje begränsning av samrådsskyldigheten skulle medföra gränsdragningsproblem och att det finns principiella skäl för att partierna i själva ska avgöra i vilka frågor de vill uttrycka sin ståndpunkt. Vidare hade det under utredningsarbetet framkommitatt det fanns invändningar mot en ändring av den gällande ordningen. Omfattningen av det skriftliga samrådet om A-punkter I den fortsatta beredningen av förslag om slopat A- punktssamråd noterade utredaren att det genomfördes skriftliga samråd om sammanlagt 1 395 A-punkter. En liknande genomgång som kom- mitténgjortför2016visarattdetdågenomfördessamrådom1 280A-punkter. Antalet A-punkter som hanteras i samråd förefaller alltså vara tämligen kon- stant. Denna uppfattning stärks av uppgifter i verksamhetsberät- telser om antalet samråd som genomförts på grundval av Statsrådsberedning- ens listor över troliga A-punkter inför kommande rådsmöten. Sedan dagens förfarande för A-punktssamrådet infördes har omkring 65 samrådgenomförtsvarjeriksmöte.Somjämförelsekanenbetydandevariation noteras i antalet andra frågor som görs till föremål för skriftligt samråd, som lägst24frågorriksmötet2008/09ochsomhögst130frågorriksmötet2011/12. Avvikande meningar i A-punktssamrådet I den fortsatta beredningen av förslag fann utredaren att de fyra oppositionspartierna lämnade totalt 299 avvikande meningar i sam- rådet om de 1 395 A-punkterna 2011. Det betyder dock inte att det fanns av- vikande meningar i 299 av A-punkterna eftersom flera partier kan ha haft av- vikande mening om samma A-punkt. S lämnade en avvikande mening i 1 pro- centavA-punkterna(16stycken),MPi5procent(66stycken),SDi10procent (140 stycken) och V i (77 stycken). Utredaren noterade att det var vanligare att partierna anmälde avvikande meningar om rådsdagordningarnas B-punkter som är föremål för muntligt samråd på sammanträden, och att dessa därmed kan anses vara mer kontroversiella än A-punkterna. , konstaterade utredaren, kan inte A-punkterna anses bara vara okontroversiella eftersom ett parti ändå läm- nat en avvikande mening i av dem (PM Uppföljning EUMOT – vissa EU-frågor, dnr 2442-2011/12). 2017/18:URF1 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Tabell 1 Avvikande meningar i samråd om A-punkter 2011 Källa: PM Uppföljning EUMOT – vissa EU-frågor, dnr 2442-2011/12. Genomgången av A-punktssamråden visar att totalt 289 avvikande me- ningar lämnades i samrådet om de 1 280 A-punkterna. M lämnade en avvi- kande mening i av A-punkterna (6 stycken), SD i (238 stycken) och V i (39 stycken). C, L och KD lämnade 2 avvikande meningar vardera, vilket motsvarar av A-punkterna. Tabell 2 Avvikande meningar i samråd om A-punkter 2016 6 (0,) 238 () 2 (0,) 39 () 2 (0,) 2 (0,) Källa: – skriftliga samråd. Jämför man uppgifterna i tabell 1 och 2 ovan kan man notera att det totala antalet avvikande meningar är likvärdigt i förhållande till antalet A-punkter menattfördelningenmellanpartiernaärmerojämn2016.Flestavvikandeme- ningarharanmältsavSDochV samtav MPundertideniopposition.SD,som avgett allra flest avvikande meningar, stod 2011 för av det totala antalet och 2016 för . För tydlighets skull ska nämnas att regeringspartierna (M, C, L, KD) respektive 2016 (S, MP) inte lämnade avvikande meningar. Resultat av avvikande meningar Om en majoritet i lämnar likalydande avvikande meningar för- väntas regeringen agera i enlighet med vad majoriteten gett uttryck för såvida det inte finns mycket goda skäl att avvika från det. Det är svårt att spåra förekomsten av sådana fall i efterhand. I regeringens årliga skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen redovisas sedan verk- i en särskild bilaga de beslut i rådet som inte har stött.IengenomgångavskrivelsernahartiofallidentifieratsdärSverigeröstat nejmedhänvisningtillattenmajoritetiriksdagenmotsattesigbeslutet.Denna formulering talar för att oppositionen i bildat majoritet för en annan ståndpunkt än den som regeringen sökt mandat för i samrådet och att regeringen har agerat i enlighet med majoritetsuppfattningen. Förutom dessa tio fall finns det ytterligare en redovisad svensk nejröst som av allt att döma är resultatet av att oppositionen bildade majoritet i . 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Så långt beslutsprocessen i rådet har kunnat spåras har i alla dessa elva fall varit ensam medlemsstat att rösta nej. I samtliga fall har rådet fattat besluten trots att röstade nej. Gemensamt för de elva fallen är att de på olika sätt rör EU:s fiskeavtal med tredjeländer och att de alla är (skr. 2011/12:105 s. 357 f., skr. 2012/13:80 s. 333 f.). De har också det gemensamt att de inte hade varit föremålförförhandlingarvidrådsmöteninnandesattesuppförbeslutavrådet som A-punkter. Det var alltså först i samband med samrådet om A-punkterna som kom i kontakt med frågorna. Det betyder dock inte att de var helt okända för . I alla utom tre fall hade kommissionens förslag lämnats till och förts vidare till utskott och . Inget av de elva förslagen valdes ut för en faktapromemoria från regeringen. Det kan tolkas som att regeringen inte bedömde förslagen som betydelsefulla. I två fall hade frågan för A-punktsbeslutet tidigare behandlats i en över- läggning med regeringen i miljö- och jordbruksutskottet. I ytterligare två fall där A-punktsbeslutet gällde ingående av avtal hade överläggning tidigare hål- lits om frågan att ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar om de ak- tuella avtalen. I överläggningarna anmälde S, MP och V avvikande meningar i alla fyra fallen, och i tre av dem hade partierna en gemensam avvikande me- ning. SD anmälde en avvikande mening i tre fall. I alla överläggningar kan alltså regeringen med fog ha uppfattat att den ståndpunkt som regeringen av- såg att föra fram i rådet hade tillräckligt stöd i . De två överlägg- ningar somgällde samma frågor där regeringen idet senare A-punktssamrådet inte fick stöd för sin ståndpunkt genomfördes tidi- gare än samrådet med om A-punkterna. I samråden finns exempel på vad som framstår som inte helt konsekventa besked från . Oppositionen bildade t.ex. majo- ritet mot att skulle ställa sig bakom en anslagsöverföring för att till- gängliggöra medel i EU:s budget för tillämpningen av ett fiskeavtal med Gui- nea-Bissau. hade regeringen fått stöd i samrå- det med rösta ja i tre beslut om att underteckna avtalet, om att begära godkännande av det och om att anta en för- ordning om fördelning av fiskemöjligheter enligt avtalet. I ytterligare tre fall har majoritet motsatt sig att röstar ja till beslut om in- gående av avtal som regeringen i samråd fått stöd för att godkänna andra nödvändiga beslut för, dvs. beslut om undertecknande, in- hämtandet av godkännande och fördelning av fiskemöj- ligheter. Se bilaga 4 för detaljer. Exempel på frågor i listorna över troliga A-punkter Kommittén har gått igenom de 427 A-punkter som var föremål för samråd 2017 i syfte att kategorisera A-punktsbesluten. 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN Urvalet medger inte några generaliseringar. Resultatet gäller enbart den ge- nomgångna perioden men det tjänar ändå som en exemplifiering. I den föregående redogörelsen för resultatet av A-punktssamrådet har alla exempel gällt internationella avtal på fiskeområdet. Vidgar man detta till en kategori om EU:s internationella förbindelser, som även omfattar frågor om internationella avtal på andra områden och även inkluderar EU-positioner vid möten mellan avtalsparter och i utvidgningsförhandlingarna, utgör kategorin omkring en sjättedel (77 stycken) av A-punkterna. För att ge en uppfattning om beslutens olika karaktär kan nämnas att det förutom beslut om förhand- lingsmandat, godkännande av avtal och liknande även finns beslut om att lätta på sekretessen kring förhandlingarna. Den enskilt största kategorin A-punkter , en knapp tredjedel (125 stycken), utgörs av delegerade akter och genomförandeakter. kommissionens akter, där rådets beslut i huvudsak innebär att rådet inte reser ler t.ex. tillämpningen av och enskilda undantag på Lagstiftningsakter berördes av 33 A-punkter. Besluten har bl.a. avsett ett slutligt antagande av lagstiftningsakten, antagandet av rådets ståndpunkt eller av en allmän inriktning. Slutsatser, i huvudsak om olika rapporter från revi- sionsrätten, var föremålet för 22 A-punktsbeslut. Ungefär lika många A-punk- ter handlade om information till rådet i olika domstolsärenden respektive om rådets svar på skriftliga frågor från Europaparlamentariker och anmälningar av antagna texter. 52 A-punkter gällde olika utnämningar och 7 gällde godkännandet av nationella sidor på euromynt. andra frågor inom den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken, beslut om stöd från solidaritets- och globaliseringsfonderna, beslut om ansvarsfrihet och andra budgetfrågor, beslut om allmänhetens tillgång till rådets handlingar, godkännandet av olika rapporter och beslut i procedurfrågor. I annoteringen för 33 A-punkter anges att frågan varit föremål för tidigare behandling i eller utskott. Det finns därutöver ett antal annote- lingar vid tidigare rådsmöten, som rimligen bör ha föregåtts av samråd med Detta talar för att annoteringarna inte alltid är korrekta när det föremål för någon tidigare hantering i . AvslutningsviskannoterasattendrygfemtedelavA-punkterna(90av427) har omfattats av det tidigare beskrivna un- dantaget från kravet på annotering för samrådet med . 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN 3.5 Arbetsfördelningen mellan utskotten och I beredningen av riksdagsstyrelsens förslag om införandet av överläggningar i utskottochomenanpassningavsamrådetiEU-nämndentilldetta,framfördes synpunkter på den tänkta arbetsfördelningen mellan utskotten och . Bland annat framhölls att det inte låter sig göra att stycka upp mi- nisterrådets dagordningar för att skapa skarpa gränser mellan utskottens och befogenheter och därigenom inskränka uppgif- ter. Det befarades också finnas stor risk för att vissa frågor hamnar mellan olika stolar och att överblicken går förlorad, och att det därmed finns stor risk för att inflytande i EU-frågor kommer att minska (yttr. 2005/06:EUN1y s. 9 f.). såg inte att dessa svårigheter var oöverstigliga utan förutsatte att det skulle utvecklas en praxis och även rutiner som underlättar uppdelningen av rådsdagordningarna mellan utskotten och be- roende på om det är fråga om beslutspunkter eller inte. Utskottet kunde inte heller se några tungt vägande skäl mot att olika aspekter av samma frågor i vissa fall skulle kunna bli föremål för såväl överläggning med utskott som samråd med . bedömde att in- flytande i EU-frågor borde kunna öka ju fler ledamöter som är involverade i bedömningarna och menade att risken för förlorad överblick inte bör betonas eftersom det kan antas att ett ökat engagemang i utskotten leder till ett ökat engagemang i EU-frågor även på andra områden än utskottets (bet. 2005/06:KU21 s. 30). 3.5.1 uppföljning av arbetsformerna hade i uppdrag att följa upp erfarenheterna av de nya arbetsformerna med EU-frågor med målet att klargöra arbetsfördel- ningen. Utredningen konstaterade att den reform som genomfördes hade resulterat i ett ökat engagemang för EU-frågor i utskotten och att detta tagit sig uttryck i att utskotten begär överläggningar i allt större utsträckning och efterfrågar alltmer information. Det innebär i sin tur också att utskotten kom- mit att visa ett allt större intresse för EU-frågorna inför ministerrådsmötena. Vidare, konstaterade utredningen, har det visat sig svårt att begränsa EU- nämndens roll till att enbart ge mandat inför kommande beslut i ministerrådet. En politisk fråga återfinns oftapå ministerrådetsdagordning vid fleratillfällen i olika skeden av beslutsprocessen, och även om ett formellt beslut inte alltid tas kan viktiga politiska ställningstaganden ändå göras. Ut- redningens slutsats var att situationen har lett till en ibland oklar arbetsfördel- ning mellan nämnden och utskotten och till ett inte obetydligt dubbelarbete, både inom och för regeringsföreträdarna (2010/11:URF2 s. 54). noterade också att den arbetsfördelning som slogs fast reform genom beslutet i en ny tid främst är avsedd 3KONTAKTER MELLAN OCH REGERINGEN för traditionella lagstiftningsärenden. Den fungerar därför mindre väl för den typ av ärenden som kan benämnas händelserelaterade och som aktualiserats i t.ex. utrikesutskottet och finansutskottet i samband med den genomlidna När det gäller utrikesfrågorna har dessa därutöver ofta karaktär av fortlöpande processer som skiljer sig från vanliga ärenden, bl.a. genom att de saknar en väl urskiljbar början och ett distinkt slut. 3.6 uttalanden om kontakterna mellan riksdag och regering Sedan EU-inträde 1995 har i särskilda och all- männa granskningar så gott som gjort uttalanden om innebörden av regeringens informations- och samrådsskyldighet gentemot i EU- frågor.Idesärskildagranskningarnaliggertyngdpunktenpåinformationentill och samrådet med , men i några fall har även regeringens kon- takter med utskotten och förhållandet mellan utskotten och ak- tualiserats. uttalanden ligger till grund för en konstitutionell praxis på området. Parallellt med utvecklingen av denna praxis har i ett par omgångar fattat beslut om nya bestämmelser och riktlinjer för riksda- gens arbete med EU-frågorna. Dessa beslut innebär att måttstock för granskningen av statsrådens tjänsteutövning delvis har ändrats. Det betyder dock inte att tidigare uttalanden automatiskt tappat i relevans. I det följande redogörs kortfattat för uttalanden. Re- dogörelsen görs tematiskt och inom varje tema kronologiskt. Den tematiska framställningen innebär att uttalanden i en och samma granskning i olika delar kan förekomma under flera teman. I förekommande fall redogörs också för ändringar av måttstocken, dvs. beslut om nya bestämmelser och riktlinjer. I en förenklande rubrik till varje stycke ges en översiktlig antydan om innebörden av respektive uttalande. Uttalandena grupperas under följande teman: • Samrådsskyldighetens omfattning och begränsning för regeringens age- rande till förankrade ställningstaganden • Verkan av samråd och överläggningar • Samråd om A-punkter • Information till , utskotten och • Förhållandet mellan samråd i och förankring i utskotten