rfr · H50WRFR11 · 2018-01-01 00:00:00 — Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Riksdagstryckeriet, , 2018 anordnade en forskarhearing på temat nya svenskar och demokratin. Vid hearingen behandlades frågor om utrikes föddas politiska deltagande, däribland valdeltagande och representation i politiska församlingar. I rapporten redovisas programmet från och en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid forskarhearingen. Forskarhearing om nya svenskar och demokratin........................................... närvarande ledamöter och suppleanter.................... Stenografisk utskrift från forskarhearingen .................................................... Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Tid: kl. 9.00–10.30 9.00 Inledning (M), ordförande i 9.05 Mellanmänsklig tillit bland asylsökande 9.15 Valdeltagande och representation 9.30 Utrikes födda i svensk kommunpolitik 9.45 Frågor från utskottets ledamöter 10.30 (S), vice ordförande i 2017/18:RFR11 FORSKARHEARING OM NYA SVENSKAR OCH DEMOKRATIN närvarande ledamöter och suppleanter (S), vice ordförande (M), ordförande Skånberg (KD) Stenografisk utskrift från forskarhearingen Ordföranden: morgon, allihop, och välkomna till sammanträde, som jag härmed öppnar! har vi en utfrågning, en forskarhearing, om nya svenskar och demokratin. brukar ibland bjuda in forskare för att berika oss och andra med nya kunskaper om hur saker och ting ser ut. Det är viktigt för vårt arbete med demokratifrågor och annat att vi tar till oss detta. närmar vi oss ett valår, och frågorna blir åter aktuella. Vi kommer säkert att återkomma till många av dem. Vi har bjudit in tre forskare: från , som presenterar ett pågående projekt som handlar om tilliten till våra myndigheter och hur den kan skilja sig mellan olika grupper – någonting som är oerhört väsentligt. från ska ge oss huvudresultaten, kan man säga, från en ny forskarantologi som har tagits fram i samarbete med Delegationen för migrationsstudier. Slutligen har vi bett från att ge oss resultat från sin forskning om utlandsföddas representation i kommunalpolitiken. När det gäller en del av detta kan det kännas som att vi vet det mesta eller i alla fall har en aning om det. Men ofta förändras saker , och det är viktigt att vi bygger vårt arbete på riktiga resultat, där man kanske ser förändringar och annat. Vi är därför tacksamma för att ni har tagit er tid att komma hit och för att många lyssnar på utfrågningen. Efter era inledningar, när alla tre har gett sin syn på frågorna, kommer jag att ge ledamöterna möjlighet att ställa frågor eller komma med synpunkter. Det blir i ordning efter partiernas storlek. Vi är noga med sådant här i ! Jag hoppas att vi ska få tillsammans. Vi inleder med , som får börja med att berika oss! , : Tack så mycket! Det är spännande att vara här, och jag är otroligt tacksam för att jag har fått komma hit. Jag tänkte berätta för er om ett pågående projekt där vi följer framför allt asylsökande som har kommit till från det att de kom hit till att de mer eller mindre är i processen. Jag kommer också att berätta lite grann om den tidigare forskningen om förtroende och då kanske gå in lite mer på så kallat institutionellt förtroende, alltså förtroende för institutioner. Jag har tillsammans med och gjort en rapport där vi följde vanliga svenskars förtroende för myndigheter, för politiker – faktiskt också specifikt för – och för vanliga människor under flyktingkrisen . Jag kommer att tala om det lite grann i korthet. Fokus kommer dock framför allt att vara där vi följer asylsökande. Låt oss börja med projektet. Det gäller forskning från Delegationen för migrationsstudier, Delmi. Det handlar om preliminära resultat, och vi kan bara tala STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN om trender och inte om slutgiltiga resultat. Med denna brasklapp kan jag börja tala om detta. Jag har passat på att lägga in lite emojier i bilderna jag visar, men de syns inte så bra eftersom de blir svarta. Låt oss kolla på det som står här om mel- lanmänsklig tillit, alltså den tillit man har till en annan som är lite okänd för kallas det för social tillit, från engelskans social trust. Detta är ett centralt begrepp inom de flesta samhällsvetenskapliga ämnen. Det hänger ihop så pass mycket med hur det funkar rent allmänt i samhället. Vi vet till exempel att människor som har hög tillit också är de som samarbetar I länder där det är hög tillit har man högre ekonomisk tillväxt. är nöjdare och mår bättre där det finns högre tillit. Ni kan alltså tänka er att om man har alla dessa goda utfall av social tillit eller mellanmänsklig tillit kanske man inte behöver övervaka lika mycket. är ett klassiskt exempel på ett land där det är hög tillit. Det är något som vi har som nästan gör unikt och i viss mån också till en förebild för andra länder. Fokus för oss är inte bara på hur man försöker förstå detta utan också på hur man ska bibehålla ett högt Det är detta jag talar om: den direkta policyrelevansen. någonting som vi måste vara rädda om. Något som vi har funderat på är vad som händer med denna tillit när män- niskor flyttar från ett land till ett annat. Vi tänker oss alltså som ett så När man kommer som invandrare från framför allt utom- europeiska länder litar man av olika skäl mindre på varandra. ning har pekat på att det går väldigt sakta att förändra detta. Om man till ex- empel flyttar till , som är ett annat höglitarland, ökar tilliten sakta över tid, kanske mellan generationer och så vidare. Detta är något som man gradvis anpassar till den nya nivån i det nya landet. Det ser vi också bland utlandssvenskar som flyttar till ett annat land. De tenderar att anpassa sig till det nya landet gradvis. Tilliten är alltså något så när föränderlig, vilket leder mig till nästa perspek- Det finns två olika perspektiv på föränderligheten i mellanmänsklig tillit om vi talar om mellanmänsklig tillit som något centralt. Det ena är det så kal- lade kulturella perspektivet. Det är ungefär som ett personlighetsdrag som man socialiseras in i från tidig ålder. Man kanske till och med föds med det av olika Men det är något som sakta förändras. Det andra perspektivet säger att detta beror på erfarenheter. Man gör en ny erfarenhet, och så förbättras tilliten allteftersom. Båda dessa perspektiv tillåter någon form av förändring. Vi ska inte tro att det är på ett särskilt sätt bara för att någon kommer från ett låglitarland. Om man kommer från ett land där man inte litar på varandra kommer det att krävas en hel del ansträngningar för att passa in i det nya samhället och för att dra nytta av alla de fördelar som finns i ett samhälle där man är höglitare. Men det finns alltså möjlighet att förändra Vi försöker följa asylsökande när de kommer till . som man normalt sett gör. Man gör det inte eftersom det är så svårt att följa en person som kommer till ett nytt land. Delvis beror det på språkproblem, men STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN man kan också tänka sig att det finns problem i och med att människor kanske inte litar på folk. Det finns alltså en uppsjö av olika skäl till att detta är svårt, och det har inte gjorts tidigare. Det är därför vi gör det; vi försöker följa asylsökande som kommer till . Vi kan jämföra hur tilliten är i hemlandet för dessa asylsökande. Vi kan jämföra hur det ser ut i hemregionen, och i viss mån kan vi titta på invandrare som har börjat integreras i det nya landet. Återigen talar vi om policyrelevans här, för det är lite grann det som är syftet med Delmi. Det handlar om det hopp eller den lucka som ibland finns mellan forskning och policy. Ett av syftena med Delmi är att försöka göra detta hopp lite mindre. Vi försöker tänka oss hur man i det här fallet ska göra detta för asylsökande. Man får tänka på rättssäkerheten och vad det finns för risker i systemet. Vi kan tänka oss att det finns risker i systemet eftersom man som asylsökande är väldigt isolerad. Det handlar om vissa grundläggande mänskliga behov, till exempel samhörighet och att visa sitt värde. Man får tänka på att många av de personer som kommer till är i det som på engelska kallas för the prime of life; de är alltså i mitten av vad man kunde förvänta sig vara sitt arbetsliv. De vill visa att de kan göra nytta. Det är svårt här, för de har inte möjlighet att lära sig svenska i samma utsträckning. Det är också svårt med jobb, och man är utsatt för myndigheter och helt enkelt för vad andra tycker, tänker och gör. Vi förväntar oss därför en nedgång i tillit under asylsökningsprocessen. Nästa bild visar hur vi tar in institutionellt förtroende. Vi säger att institutionellt förtroende är en viktig förklaring. Vi tror det därför att man i kontakten med myndigheter som asylsökande eller vanlig människa, i sin interaktion med myndigheter ser hur myndigheterna behandlar en. Sedan drar man ungefär som en kognitiv genväg till hur man tänker sig att samhället fungerar rent allmänt. Vi tänker oss därför att det finns en koppling: Bra institutioner leder till högre tillit mellan andra människor. Funkar detta också i så här extrema situationer? Det är bland annat en sådan fråga vi tittar på i vår grupp. Vi gjorde så att vi rekryterade asylsökande utanför i och och frågade om de ville vara med i en undersökning om detta. Vi gjorde enkäterna på arabiska och engelska. Vi gjorde dem på arabiska av den enkla anledningen att det kom många framför allt syrier och irakier. Många afghaner var i en lägre ålder, så vi kunde helt enkelt intervjua personer som var väldigt unga. Men vi fokuserade på lite äldre personer. Vi kontaktade lite över 1 000 personer, nästan 1 400. Vi håller fortfarande på att lägga till lite mer information, så detta är inte slutgiltiga siffror. Vi följer personer . Fördelen med att göra så är att man kan säga någonting lite mer beständigt om orsak och verkan. Hur hänger det egentligen ihop? Vi kan titta på saker, och vi kan fråga folk: Hur var resan? Vi har variationer så att vissa personer har EBO och andra ABO. Vissa har alltså eget boende, och andra låter samhället fixa det. Vi kan titta på många av dessa olika faktorer, och allt detta kommer vi att presentera i en rapport. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Vi följer alltså personerna , och vi ser olika vågor. vi att det finns många män i panelen. Det är ju också män som är i majoritet bland dem som kommer som asylsökande, så vi har ganska många män. är relativt många syrier och irakier. Åldern ligger i medel på ungefär . Var önskar man bo ? Det har vi frågat. Vi ser där också preliminära Vi kan till exempel se att personer som bor i så kallat eget boende också är de som i större utsträckning säger att de kommer att bo kvar i samma De som har annat boende är de som tenderar att säga att om kommer man i det läget antagligen att söka sig till en annan kommun. får se var vi hamnar i slutändan, men vi har en massa resultat som vi kan ana- Många talar om att resan var fruktansvärd, och för många personer var den Vi ser på bilden att i vårt urval säger att den var extremt hemsk, eller miserable på engelska. Men man får inte glömma bort att för en del är det inte riktigt så. Man kan tänka på vilka åtgärder man måste ha för asylsökande, till exempel med psykologhjälp. Alla har inte gått igenom den extremt fruktansvärda situationen. Många har det, men man får fundera lite grann på hur det egentligen har varit för den enskilda personen. Det är alldeles för mycket text på mina bilder, så jag berättar helt enkelt lite grann vad det handlar om. Vad som händer med asylsökande som kommer till är att de har en avsevärt mycket högre tillit än personer som bor kvar Genom undersökningar som har gjorts i och bland flyktingar i och , tror jag att det är, ser vi att tilliten i är låg men att den blir mycket högre direkt när man kommer till . en initial indikation på att någonting händer här som är ganska drastiskt. Jag ska inte gå in så mycket på statistiken, men vi kan se lite grann att de trender som vi hittar i våra data visar att den mellanmänskliga tilliten sjunker Det gäller oavsett metod, om vi följer dem eller om vi tittar specifikt på detta. Det är samma sak där: Låga värden visar att det Det har gått till exempel från 0,41 till 0,33. Det sjunker alltså rent Låt oss då gå över till institutionellt förtroende. Vilken effekt har detta? Goda institutioner hänger ihop med social tillit. Goda institutioner, alltså i det här fallet om gör sitt jobb på rätt sätt och om polisen gör sitt jobb på rätt sätt, gör alltså att den sociala tilliten ökar bland asylsökande. är framför allt dessa institutioner vi fokuserar på. Vi pekar på en kausal effekt just för tillfället; det är tendensen. För att sammanfatta: Vad hände med tilliten? Den är extremt föränderlig. Vi hittade inte det vi har sett i våra tidigare data. Vi har till exempel gjort en tidigare studie på uppdrag av MSB av vad som hände med svenskarnas tillit under flyktingkrisen, som jag nämnde initialt. Den var stabil i . finns hos MSB, och vi skrev också om resultaten av studien på . Tilliten är stabil. Förtroendet för var ganska stabilt, den mellan- mänskliga tilliten var stabil och tilliten till institutioner är stabil. och tidigare forskning är alltså stabilitet det generella. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Det är inte alls vad vi hittar här. Tilliten går från låg i hemlandet till extremt låg eller mycket låg i närområdet. När man kommer till går den upp. Sedan sjunker den när man är i systemet, och enligt flera danska studier ökar den sedan för invandrare generellt. För att åter sammanfatta: Asylsökningsprocessen har en negativ inverkan, enligt vad vi kan utläsa av de preliminära resultaten. Man kanske därför ska fundera på hur man kan snabba på den. Men vi får se när vi presenterar vår slutgiltiga rapport i Delmi. Institutioner spelar en nyckelroll. Förtroendet för dem är absolut centralt, som vi har talat om. Det hela är också föränderligt. Det är dessa faktorer som vi har tittat på. Ordföranden: så mycket för detta! Jag förstår att det är hos fler än mig som det kliar i frågenerven. Men ledamöterna får vänta lite grann, för vi ska ta nästa forskningsberättelse . Det är , som får berätta vad du ska prata om och ge oss ännu mer att fundera över. , : Tack så mycket! Jag och en kollega till mig som heter finns båda i . Vi har varit redaktörer för en antologi som heter Valdeltagande och representation – Om invandring och politisk integration i . Det är en antologi där sammanlagt tolv forskare från olika discipliner och universitet medverkar. Huvudfokus ligger på att beskriva valdeltagande och representation i olika politiska församlingar. Man försöker ge olika förklaringar till de skillnader som finns mellan inrikes och utrikes födda. Vi har sammanlagt sex kapitel och en inledning i antologin, som presenterades . Ni ser på bilden här en del av de frågor som motsvarar de olika kapitlen i antologin. Det handlar alltså i hög grad om röstning. Hur ser detta ut? Vilka partier röstar man på? Hur ser det ut när det gäller personröstning? Det handlar om politisk representation i politiska organ. Vi har ett kapitel som handlar om de politiska partiernas nomineringsprocesser. Det kan vara en viktig och omdiskuterad faktor vilka personer som hamnar på listor, på valbar plats och så vidare. Vi har ett kapitel där vi tittar på föreningars roll med fokus på etniska föreningar i och vilken betydelse de kan ha för politiskt deltagande. Slutligen har vi ett kapitel som lite grann rör insatser från statens och kommunens sida för att försöka höja och utjämna valdeltagandet. Vi redogör lite för vad det är vi vet om dessa insatser och deras konsekvenser. Mycket av det jag kommer att säga handlar först om att ge en presentation av lite siffror på detta. Sedan ska jag säga någonting om olika förklaringar och lite grann framåtblickande. Men vi har inte någon stor diskussion om policyrekommendationer här. Dock finns det några saker som man kanske kan fundera på. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Låt oss först se på det förra riksdagsvalet, 2014. Vi har en redovisning av andel som röstade i riksdagsvalet efter födelseland. Vi ser på bilden här Sve- rige och sedan olika regioner, , och så vidare, som ni själva ser. Det är av dem som är födda i som deltog i riksdags- Sedan är det en lägre andel för personer som är födda i andra regioner Det är ganska varierande från för kvinnor födda i , till exempel, och män födda i . Detta är alla som har svenskt medborgarskap eftersom det rör riksdagsvalet. Det går sedan upp till ungefär i paritet med dem som är födda i , till exempel för kvinnor från Syd- och män från . Dessa relationer mellan olika grupper ser grovt sett ungefär likadana ut över Vi har åter haft ett ökat valdeltagande efter en nedgång under en ganska . val är det val där det var lägst valdelta- Uppgången gäller alla dessa grupper. Uppgången finns alltså för födda i och födda i andra länder. portionerna mellan grupperna är också ungefär desamma . Om vi ser på kommunalvalen har vi där gjort en lite annan uppdelning, utifrån medborgarskapsland eller medborgarskapsregion. gare har under vissa förutsättningar rösträtt också i kommun- och landstings- val och även regionval. För personer utanför gäller folkbokfö- ring i kommunen. Här på bilden är det alltså uppdelat i förhållande till med- På den förra bilden var det födelseland. Men alla är alltså svenska medborgare, som har rösträtt i riksdagsvalen. Man kan se att det finns ganska Utrikes födda som har rösträtt i kommunval i det här fallet men inte svenskt medborgarskap röstar i avsevärt mindre utsträckning än Det finns också här ganska stora variationer, som ni kan se på bilden. Till exempel är det för män med medborgarskap i ett asiatiskt land upp till för kvinnor som har medborgarskap i någon afri- Siffrorna är också någorlunda likartade . Det är kring 30– som röstar i kommunvalen som är utländska medborgare. Detta är en nedgång sedan införandet av denna rösträtt 1976, då den låg på . är dock mycket viktigt att komma ihåg att dessa grupper naturligtvis inte är Det är inte samma människor det handlar om, utan flertalet personer, och i stor utsträckning bland dem som kommer från länder utanför , blev svenska medborgare . mycket hög, vilket innebär att en person som ingår i en kategori här, låt oss säga 1990, inte nödvändigtvis gör det 2000 eller 2014 och så vidare. lar alltså i hög grad om olika personer. Den bild ni ser här visar ungefär samma sak som den tidigare. och det som kan vara intressant här, är att om vi tittar på utrikes födda i de sista tre raderna ser vi utrikes födda som inte är svenska medborgare som röstade i kommunalvalen 2014. Men om man ser på dem som är utrikes födda men svenska medborgare ser man att valdeltagandet ligger på generellt sett för gruppen. Det är alltså en stor förändring i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Det tyder på att det finns någon form av socialisationseffekt. Man blir på något sätt mer intresserad av politik över en längre tidsperiod. Vi kan också titta på personer som är inrikes födda med två eller en invandrad förälder. De röstar i högre grad än sina föräldrar: 72, för svenska medborgare. Men där finns också något lägre siffror, om man är inrikes född med två utrikes födda föräldrar, till exempel, än om man är inrikes född med inrikes födda föräldrar. Där finns alltså också vissa sådana skillnader. Detta var något om valdeltagandet. En person som heter har också undersökt personröstning och vilka partier man röstar på. Det visade sig då att personröstandet är vanligare bland utrikes födda i riksdagsvalen, men däremot inte i Europavalen. Det är svårt att dra några stora slutsatser av till exempel skillnad mellan uppväxt i och uppväxt utanför eftersom antalet personer som ingår här är mycket litet. Men det indikerar att det finns skillnader, och man kan naturligtvis resonera om vad det kan bero på och vad det hänger samman med. Har det att göra med att man är mer van vid personfokus relativt partifokus från politiken? Använder man kryssandet aktivt för att placera personer på en högre position, till exempel, på en lista? Det kan finnas olika förklaringar, och det är egentligen inte klargjort vad som är orsaken till dessa skillnader. Men de finns. När det gäller röstning på parti kan man se att det finns ett stabilt mönster av att personer som har ett annat land än som födelseland tenderar att rösta mer åt vänster än åt höger. Detta är ganska stabilt , och det är ett mönster som också finns i många andra länder. Vi har även tittat lite på den politiska representationen. Jag tror att kommer att tala mer om detta. Vi kan se på nomineringar i riksdagsvalet, där det var av de nominerade som var utrikes födda. Detta är ungefär i paritet med andelen utrikes födda bland de röstberättigade, som låg på . Det är inte någon jättestor skillnad om man ser på det på det sättet. Om man sedan ser på vilka som blir invalda i märker man att andelen utrikes födda sjunker till lite . Det finns alltså en skillnad mellan nominering och inval, vilket tyder på att det är någonting som har att göra med till exempel hur man är placerad på en lista för att kunna bli invald. Låt oss se lite allmänt på kommuner. Det finns ett par författare som har tittat på andelen utrikes födda i kommunfullmäktige . Antalet personer som är utrikes födda har ökat . Det gäller också för . Ni ser det på den streckade linjen på bilden. Men om man ser på antalet utrikes födda i kommunfullmäktige i förhållande till andelen som är utrikes födda bland de röstberättigade är det ingen större skillnad . Det är den heldragna linjen på bilden som visar en viss ökning men ingen väsentlig. Det är några av resultaten i den här antologin. Det är ett mycket summariskt axplock men något av det som finns med. Jag tänker också säga något om olika förklaringar i de olika kapitlen när det gäller skillnad i valdeltagande och representation. Om man tittar på valdeltagandet kan man se att sociala och ekonomiska faktorer, som utbildning och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN inkomst, spelar roll. Det gäller allmänt sett. Det gäller också för skillnaden mellan inrikes och utrikes födda. Till exempel är påverkan av lägre inkomst högre för utrikes födda. Det är en faktor som spelar roll för att förklara skill- Generellt sett är det ett mönster som inte är speciellt förvånande. En del faktorer hänger samman med socialisering, bosättningstid och med- En tydlig socialiseringseffekt eller påverkan av bosättningstiden är att valdeltagandet stiger för utrikes födda. Efter ett antal tiotal år ligger valdeltagandet någorlunda i paritet med valdeltagandet för dem som är Det är kanske inte jättestora skillnader. Det finns några, men de är inte särskilt stora. Det är alltså en påverkan av bosättningstid. tänkas hänga samman med vana och ett intresse för politik och vad som hän- Valdeltagande kan anses ha större betydelse för ens eget liv. del av samhället, kanske haft barn i skola, arbetat och så vidare. också intresse för att påverka på olika sätt. Den effekten hänger också samman med medborgarskap. Det är stor skill- nad på valdeltagandet beroende på om man är svensk medborgare eller inte. Det i sin tur relaterar också till bosättningstiden. av det slaget det handlar om. Det verkar också finnas socialiseringseffekter av att vara född i , alltså skillnader mellan föräldrar som är utrikes födda och barn till utrikes När vi tittar på valdeltagande kan vi se en del sådana skillnader. Det verkar också finnas någon form av socialiseringseffekt beroende på re- lationen mellan föräldrarna och barnen. Barn till personer som är födda utrikes röstar nämligen i något mindre utsträckning än barn till föräldrar som är födda Det finns socialiseringseffekter som antagligen hänger samman med föräldrar och uppväxtmiljö. Det finns alltså en hel del olika typer av sociali- När det gäller skillnaden i representation i fråga om att vara ledamot i riks- dagen eller kommunfullmäktige – det är ungefär samma för landsting, men det