rfr · H50WRFR17 · 2018-06-08 00:00:00 — Som vi såg på presentation följer ju svensk inflation det internationella mönstret för inflationen väldigt väl. Det såg man även i min tabell, där det var låg inflation i och låg inflation internationellt. Kan vi verkligen avvika så mycket från det internationella mönstret? Bör vi avvika så mycket från det internationella mönstret, och till vilket pris? Vad händer när vi kommer till en lågkonjunktur? Vi har hört från direktionen att man mycket väl kan göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Men vad betyder det? Är det en reporänta på minus ? Vilka effekter får det på det finansiella systemet? Tänk er själva att ni sparar till julklappar eller nästa års semesterresa. Så går , och så får ni bara behålla , för resten har banken tagit, eller ytterst . Just nu skyddas konsumenterna eller hushållen från den negativa räntan. vined till minus 2–tror jag inte att det kommer att ske. Kommer ni att ha förtroende för penningpolitiken och för det finansiella systemet om man börjar ta era pengar? Eller börjar ni tömma bankerna för att hålla i kontanter, eftersom det är bättre att ha i en sedel som man får behålla än på sitt bankkonto? , chefsekonom på , pratar om att avskaffa kontanterna för att kunna gå ned på den här typen av negativ räntenivå. Det finns frågor kring affärsmodeller för affärsbankerna eller för försäkringsbolag, så det är inte helt enkelt att bara säga att vi kan göra penningpolitiken mer expansiv, för vilka kan effekterna bli? Finns det då en alternativ penningpolitik? Det finns alltid ett alternativ. Al- ternativet är en något mindre expansiv penningpolitik. Det betyder inte 2–3 procents reporänta; det är fullkomligt orimligt. Men man kanske inte behöver ha negativa räntor. Vad hade hänt om vi hade hållit igen lite? Då hade vi haft lägre tillväxttakt. Men tar vi bort en tredjedel av tillväxttakten är vi nere på samma tillväxttakt som i vår omvärld. Vi skulle ha haft en lägre sysselsättningsgrad. Men vi ska komma ihåg att vi slog sysselsättningsrekord . Vi hade alltså sysselsättningsrekord redan innan vi började med den expansiva penningpolitiken. Det har inte varit så många av den vuxna befolkningen i sysselsättning . ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Vi skulle ha haft lägre inflation. Men när vi hade låg inflation hade vi också sysselsättningsrekord och en ganska bra tillväxt. Det är ingenting som säger att 1 procents inflation är katastrof men är himmelriket. Vi kan mycket väl hantera 1 procents inflation eller 1,5 procents inflation. Vi skulle troligen också ha haft något lättare att stabilisera hushållens skulder med hjälp av , så att och gick mer i takt med varandra. Vi kan se att när vi gick ned till negativ ränta och började köpa statsobligationer tog även skulderna fart igen efter att ha stabiliserats på en ganska hög nivå. Vi hör ofta att vi måste värna inflationsmålet och ha förtroende för penningpolitiken. Men frågan är vad det är som bygger förtroende för penningpolitiken. Är det att bedriva en expansiv penningpolitik i högkonjunktur och bara försöka lyfta inflationen från ? Vi ska komma ihåg att vi har stora mätfel i inflationsmätningarna, så de här siffrorna är absolut inte exakta. Vi tar i oerhört mycket för att gå från . Eller bygger man förtroende genom att vara lite mer återhållsam och kanske förklara att i den värld vi lever i , i den här globala låginflationsmiljön, kan vi inte nå , för ingen annan når , och så försöka hålla vår ekonomi stabil så att vi har en bra ekonomisk utveckling inte bara utan genom att hålla igen lite grann? Jag tror att det senare är sättet att bygga förtroende, inte att hålla hårt fast vid 2,0. Låt mig avsluta. Om vi väljer att ha ett snävt perspektiv ger vi mer än godkänt. De får högsta betyg. Men så fort vi breddar analysen något har vi en alltför expansiv penningpolitik. Frågan är alltså vad vi väljer. videt snäva perspektivet, eller väljer vi det breda samhällsekonomiska perspektivet? Personligen skulle jag välja det breda perspektivet, för inflationen i sig är inte det intressanta. Det är välfärden som borde vara huvudmålet för vår politik. har jag klagat på , så låt mig avsluta med en vårbild från där magnoliorna precis har slagit ut! Ordföranden: så mycket, ! Då ger vi ordet till som är chefsekonom på för att kommentera redogörelse för penningpolitiken 2017. , : avslutade med en vårbild, och jag börjar med en vårbild. Det kommer att se ut som på bilden om ungefär . Jag vill börja med att tacka finansutskottet för inbjudan att tala. Jag vill också passa på att gratulera till 350-årsjubileet. Vi fokuserar på redovisning av penningpolitiken , men har ju en väldigt lång och gedigen historia. är det bra att ha lite långsiktiga historiska perspektiv, och det kommer jag att komma tillbaka till i slutet. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Även jag tänkte börja med att prata om måluppfyllelsen. Sedan tänkte jag fokusera på kommunikationen och även på prognosen och de ekonomiska analyserna. När det gäller måluppfyllelsen är min bild väldigt nära den som precis har gett. Jag visar några få korta bilder. Med den här grafen vill jag för det första betona hur mycket inflationen varierar från månad till månad. vitittar på tre eller tolv månaders glidande medelvärde ser man mer trenden i det här, och tittar vi på måluppfyllelsen enligt inflationen mätt som KPIF kan vise att inflationen, precis som föregående talare har diskuterat, har trendat upp från lägre nivåer och ligger kring . När vi tittar framåt på 2017 är det viktigt inte bara att måluppfyllelsen var bra när det gäller inflationen utan också att man har förutsättningar framöver för att fortsätta att ha en inflation kanske inte exakt på men . Vi ser att vår inflation i KPIF, som är den nya målvariabeln, kommer att ligga kanske inte exakt på men . Tittar vi på inflationsförväntningarna, som också är viktiga , ser vi att även de har trendat upp och ligger . Som betonade är den övergripande ekonomiska utvecklingen sett till tillväxt och arbetsmarknad mycket god, så förutsättningarna för att ha en inflation som ger ett fast penningvärde, som det står i riksbankslagen och som direktion har tolkat det, alltså KPIF kring , är goda. Den korta diskussionen kring måluppfyllelsen är alltså att måluppfyllelse , mätt enligt det sätt som själv har definierat, var god. Då går vi vidare och tittar på kommunikation, som är en viktig del av penningpolitiken. När talar lyssnar alla. har en väldigt god förutsättning för sin kommunikation, för man behöver inte nå igenom mediebruset. Alla journalister kommer att vara där. Alla på de finansiella marknaderna kommer att sitta och lyssna väldigt noggrant. Det finns även ett brett intresse hos allmänheten, för många människor vet att de påverkas av penningpolitiken, direkt eller indirekt. har alltså en god situation i det att man lyssnar när talar, och jag tänkte prata lite om kommunikationen från marknadens perspektiv. Kommunikationen från allmänhetens perspektiv är lika viktig för implementeringen av penningpolitiken, men eftersom jag själv befinner mig på den finansiella marknaden vill jag kommentera lite från marknadens perspektiv. återtog lite av det förtroende som har varit ifrågasatt när inflationen låg under målet. Precis som betonade var det många som sa att inflationen aldrig skulle komma tillbaka till . Inflationen är död, fick vi till och med höra. Men gick inflationen upp och till och med lite , och det gjorde att marknaden, som hade varit skeptisk till att faktiskt skulle börja höja räntorna, ändrade sina förväntningar. Det syntes i marknadsprissättningen. Det finns ju en prissättning på reporäntebanan. Det finns RIBA- kontrakt som man kan följa. När så hade en inflation som närmade ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT sig målet började marknaden, som inte hade trott på reporänte- bana , faktiskt att tro att nu kommer det reporäntehöjningar. blir jag lite teknisk. I början av det här året var prissättningen att man förväntade sig 25 räntepunkters höjning . en reporäntebana som låg stilla . indikerade att den första reporäntehöjningen skulle komma mot Detta trodde marknaden på, men kom ett par inflationsutfall – vi pratar om några tiondelar under prognos – och då ändrade sin retorik. Man skapade förväntningar om att rän- tehöjningen skulle senareläggas, och det här bedömer jag kommer framöver. Säg att den här väldigt svaga kronan faktiskt bidrar till lite högre inflation. kommer att ha svårare att få tillbaka den trovärdighet som man började återta , för då visar man att trots att man hade en stra- tegi och en reporäntebana under så kunde man inte riktigt hålla fast vid den, trots att ekonomin utvecklas väl, trots att KPIF gick mot målet, trots att inflationsförväntningarna var väl förankrade och trots att kro- nan var betydligt svagare än väntat. Detta tror jag tyvärr kommer att skapa en ny diskussion om trovärdigheten den närmsta tiden. Det finns andra saker från ett marknadsperspektiv, och jag ska prata för mig själv och inte för hela den finansiella marknaden, men när jag pratar med ex- empelvis dem som handlar med svenska statsobligationer hos oss så känner de att det finns en brist på lyhördhet från för den situation som de befinner sig i. Det gäller både förståelsen för hur marknadens prissättning fun- gerar och köpen av obligationer och likviditeten på marknaden. ningen skriver att effekten av obligationsköp är han- terliga, men de som själva sitter och handlar med svenska statsobligationer känner att likviditeten funkar i stort sett bara tack vare Riksgäldens repofaci- litet, att det är mycket svårare att ställa priser. Det är deras jobb; de är prisstäl- De uppfattar också att det blir mindre belopp som går att hantera. Jag kan bara ta ett exempel. gjorde ett återköp av en obligation som löper ut , 1054:an. fick betala 7 rän- tepunkter under motsvarande listpris . Vad betyder det här? ju bra med att det är under, men när räntan blir lägre, alltså att betalar 7 punkter under listpris, så betyder det att priset är högre, och det här var ett belopp på 500 miljoner. Det låter extremt mycket, men det är ett ganska litet belopp på obligationsmarknaden. Men 7 räntepunkter under betyder ju att betalade 1,7 miljoner mer än vad andra aktörer hade betalat Det här ser många som ett bevis på att det faktiskt är en viss problematik kring likviditeten på marknaden, även om marknaden fungerar. många ställer sig är: Kommer det här att fungera? Säg att vi av någon anled- ning snabbt hamnar i en ny kris och svenska staten snabbt behöver låna upp mycket mer pengar. Många utländska aktörer har lämnat svenska marknaden. Kommer det då att gå att snabbt låna upp de stora belopp som skulle behövas? ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Kronan har redan diskuterat. Det finns väldigt mycket att säga om kronan. låg den på 10,68 mot euron till och med. Vi lämnar det och går vidare till prognoser och analyser. har gjort en väldigt fin genomgång och utvärdering av sina prognoser. Jag tänker inte prata så mycket om själva prognoserna utan mer om ekonomiska analyser och så igen, för trovärdighetens skull, om behoven av en ekonomisk analys som folk lyssnar på. Jag börjar med hushållens skuldsättning. Hushållens skuldsättning är en del av kommunikation. I varje pressmeddelande nämner hushållens skuldsättning som ett orosmoment för svensk ekonomi. Jag vill redan nu betona att jag inte kommer att säga att det inte finns risker med hushållens skuldsättning, så ni får inte misstolka mig . Däremot vill jag lyfta fram några aspekter som jag tycker bör finnas med i en analys av hushållens skuldsättning. Här visas hushållens skuldsättning i relation till BNP för ett antal länder. befinner sig ungefär i mitten av den här grafen, och tittar man på ett snitt av ser man att hushållens skuldsättning i i förhållande till BNP ligger nära ett genomsnitt av . framhåller oftast skuldsättning i förhållande till disponibla inkomster, medan den forskningslitteratur som är kopplad till riskerna med en hög skuldsättning oftast utgår från hushållens skuldsättning i förhållande till BNP. Där sticker inte ut nämnvärt. Som sagt, det behöver inte betyda att vi inte ska bevaka och följa detta som en risk för den finansiella stabiliteten; däremot kan man nyansera debatten. En annan sak som jag skulle vilja se när det gäller analys är att om man oroar sig för ökningstakten i hushållens skuldsättning behöver man ha en analys av vad det är som driver skuldsättningen och vad som är en rimlig ökningstakt framöver. Är det att skuldsättningen helt ska avstanna i förhållande till disponibla inkomster? Ska den till och med sjunka, eller kan man tillåta en viss ökningstakt? Det finns några saker som driver skuldsättningen och kreditutgivningen för tillfället som jag tycker att man ska ta hänsyn till. Låt mig försöka konkretisera genom några exempel. Tänk er ett ungt par i som äntligen ska köpa en villa. Vi kan kalla dem och . De har två små barn. De har hittat sin drömvilla för 4 miljoner, och de köper villan av en äldre dam, , som är och som har bott i huset . De har en kontantinsats på 600 000 som man behöver så de har möjlighet att köpa, men de behöver ta ett lån på 3,4 miljoner. När de tar detta lån på 3,4 miljoner ersätter de dock en person, , som var helt utan skulder. En bostadsrätt omsätts ungefär vart nionde tionde år. För villor är det betydligt mindre ofta. Givet att vi har haft en prisökning under 20–på bostadsmarknaden så kommer den naturliga omsättningen att driva en viss ökning i hushållens skuldsättning, även om priserna står helt stilla. Ett annat exempel är och som ska köpa en bostadsrätt i för 2 miljoner. De behöver 300 000 i kontantinsats, och de har också möjlighet ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT att lägga den kontantinsatsen. Det här är dock en nyproducerad bostadsrätt. har alltså inte haft ett lån tidigare men behöver ta ett lån, och eftersom detta är en helt ny bostadsrätt kommer skuldstocken i samhället att öka. De här två fenomenen kommer att fortsätta driva skuldsättningen även om priserna skulle ligga stilla. Det jag undrar är vad tycker är en rim- lig nivå på ökning i skuldsättning, givet att de här faktorerna existerar. man helt ska avstanna skuldökningen måste antingen priserna falla eller så måste nyproduktionen helt upphöra. Nyproduktionen är ju på en väldigt hög nivå , så det kommer att fortsätta driva stocken av skulder i samhället. Det tredje och sista exemplet är en ung tjej, låt oss kalla henne , som flyttar från till för att plugga på . Hon har heller inte föräldrar som kan ge henne de 200 000 som Vad ser vi då? Jo, då ser vi att bankerna säger nej till att låna ut dessa I stället har vi sett att de personer som inte hittar en bostad om de inte kan köpa går till mindre aktörer och lånar till kontantinsatsen genom att Regleringar driver alltså på sidoeffekter. Den här grafen visar kreditutgiv- Det är årstakter. Ni ser det som är boende, det som är kon- sumtionskrediter och totalen. Det vi såg är att många hushåll passade på att låna innan amorteringskravet infördes , och sedan dämpades ök- Vi såg sedan en kraftig ökning i konsumtionskrediter precis efter att amorteringskravet infördes. Jag säger inte att man kan göra en direkt analys och säga att det här är ett kausalt samband, men jag säger att Riksban- ken kan bidra till en analys av den här typen av fenomen med de väldigt goda analysresurser som har. Slutligen ska vi göra en liten historisk tillbakablick. Jag har tyvärr inte data , men vi har . Det här visar svensk ekonomi , detta för att visa de stora förändringar som ständigt sker i ekonomin och hur viktiga de är för en del av de svåra penningpolitiska frågor som tog upp i slutet. Vi har gått från att vara en jordbruksnation, där ungefär hälften av produk- tionen fanns inom jordbruk, och vi blev en industrination från mitten av 1800- Industrin som andel av svensk ekonomi har dock börjat backa. att ni står vid 1960 och ska göra en prognos på svensk industriproduktion. flesta prognoser går tillbaka till att man följer trender, och om det avviker kommer man alltid att komma tillbaka till trendutvecklingen. hade man förmodligen gjort fel på den prognosen. Det var ett strukturellt skifte, och även om man, som gör, fokuserar på konjunkturpro- gnoser behöver man ha en förståelse när det är stora strukturella förändringar Vad hände i ? När vi blev rikare byggde vi upp en välfärdssektor, en offentlig sektor, men även den ökningstakten har avstannat. mer produktion mot tjänsterna. Jag skulle kunna diskutera många av de här sakerna länge, men att industrin minskar som andel av BNP betyder ju inte att ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT industrin försvinner, utan det handlar om att en del av industrin producerar tjänster. Det blir därför lätt att man misstolkar det här om man inte går in i detaljerna. är vi också inne i flera stora strukturella skiften som påverkar penningpolitiken. Ett sådant skifte är demografin. nämnde den långsiktiga nedgången i globala räntor. Det finns en bred diskussion internationellt om att vi går mot åldrande befolkningar och att det höga sparande som vi har haft när folk har sparat inför pensionerna kanske håller på att ändras. Det innebär att räntorna kanske ska börja gå upp igen på grund av demografiska faktorer. En sådan fråga påverkar penningpolitiken. Digitalisering – jag föredrar egentligen tjänstefiering – av ekonomin är också en sådan fråga som kan påverka penningpolitiken. Det finns en diskussion om att e-handel, högre konkurrens och en förändrad arbetsmarknad påverkar lönebildningen som i sin tur kan spilla över på inflationen. En tredje fråga som också är en global trend är klimatförändringar, men det finns också ett ökat fokus på att driva på mot en mer hållbar tillväxt. Man kanske kan tycka att klimatförändringar ligger ganska långt från mandat och kanske inte har någon större påverkan på penningpolitiken, men då tänker man lite kortsiktigt. Det här är en studie , där det står att det är en nödvändighet att förstå de ekonomiska konsekvenserna av klimatförändringar, framför allt för dem som jobbar med ekonomiska prognoser och modeller. Den här studien fortsätter med att säga att centralbanker behöver fokusera på klimatförändringar och politiken relaterad till klimatförändringar, eftersom det kan påverka deras möjligheter när det gäller de penningpolitiska målen och målen för finansiell stabilitet. Det här är från , ett staff working paper som kom ut . Jag sökte egentligen efter ett tal av som är chef för . Han har lyft klimatförändringar och dess påverkan på finansiell stabilitet och hur det även kan påverka penningpolitiken. När jag sökte på ”klimat” på hemsida fick jag 504 sökträffar. Jag kunde inte låta bli att göra samma sak på hemsida, och då hittade jag sju träffar, varav sex är relaterade till arbetsklimat och en träff rör en av forskarna på som tidigare, innan han kom till , skrev om klimatförändringar. Jag vill poängtera att sökmotorer inte är perfekta, men kontrasten var lite väl stor. Min poäng är att ekonomin alltid genomgår stora och omfattande strukturförändringar, och om vi ska förstå ett lågt inflationstryck, om vi ska förstå förändrade arbetsmarknader, om vi ska förstå de hot som finns mot finansiell stabilitet , då behöver vi även ha en fördjupad analys när det gäller strukturförändringar, eftersom detta påverkar både kortsiktiga konjunkturprognoser och penningpolitisk måluppfyllelse, både på kort och på . För att sammanfatta: Måluppfyllelsen, alltså inflationen mätt som KPIF, har varit god. Jag måste också säga att jag tycker att det var rimligt att ändra ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT från KPI till KPIF, som gjorde . ningarna för att inflationen ska ligga kanske inte exakt på men kring är goda i närtid. När det gäller kommunikationen skulle skapa trovärdighet ge- nom att ha en långsiktig strategi i sin kommunikation. det väldigt tydligt att man ändrade. Kronan är ett sådant exempel där kommu- nikationen har skapat trovärdighetsproblem, och pratar jag från ett mark- Slutligen när det gäller prognoser och ekonomiska analyser: Precis som säger är konjunkturprognoserna i stort sett lika bra som alla andra När det gäller analyser tror jag dock att kan skapa mer trovärdighet genom att använda den fantastiska kompetens som finns inne på för att göra mer fördjupade analyser av de här stora och viktiga frågorna, varav nämnde många i sitt tal. Tack så mycket för att ni har lyssnat! Ordföranden: Då ger vi direktionen möjlighet att kommentera kommenta- Vi börjar med Per . Per , : Jag tänkte kommentera två saker i det som Den ena frågan har att göra med aspekter kring det här med att ta hänsyn till hushållens skulder i penningpolitiken, kanske en fråga som främst berör det som tog upp. Den andra delen är hur man ska se på det vari- ationsband som införde . tog inte upp va- riationsbandet explicit, men eftersom vi skulle vara lite fundamentalister och lite för mycket sträva efter precis tycker jag ändå att frågan har att göra med synpunkter som hon framförde. argumenterade för ett brett perspektiv, som han kallar det, i pen- ningpolitiken, och menar då att vi skulle få en bättre måluppfyllelse. gument vilar på flera olika antaganden, varav två är rätt så viktiga. att man inte tappar inflationen och inflationsförväntningarna när man bedriver den här något mindre expansiva politiken, och det andra är såklart att politiken är tillräckligt stram så att man får tydliga effekter på hushållens skulder. de här två sakerna måste man klara. Jag tycker egentligen inte att går in så mycket på svårigheterna i att få ihop det här, utan det blir liksom bara så givet att man för den här något mindre expansiva penningpolitiken, som han uttrycker det. Jag ser dock från min sida betydande svårigheter med att just klara av de här två sakerna samti- digt, och det är där jag vill lägga in några kommentarer. I har vi haft en situation där huspriserna har ökat mycket snabbt, kanske 10–. Bankerna har tjänat rejält med pengar på att låna ut till de här husköpen, och amorteringar på lån har varit ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT I en sådan här miljö när det ger stora kapitalvinster att köpa bostäder och det finns få likviditetsbegränsningar för att göra dessa köp är det inte så konstigt att det behövs en ganska hög ränta för att bryta den här utvecklingen. Den här höga räntan skulle inte bara bryta den utvecklingen utan den skulle också ge rätt så stora negativa sidoeffekter, tror jag, i termer av lägre tillväxt, högre arbetslöshet och lägre inflation och förstås också inflationsförväntningar. Jag har tidigare i något sammanhang jämfört det här med att ansa blomrabatter med en gräsklippare. Man blir av med ogräset men också alla fina blommor. Men hur är det då med alternativet att hålla reporäntan lite högre? Kan inte det ge effekter i önskvärd riktning? Detta är något som vi testade för – jag tror att också var inne på det – men framgångarna av den politiken var begränsade. Vi fick också, som jag är säker på att många kommer ihåg, rätt så mycket kritik för våra försök att något bidra till att dämpa riskerna med hushållens skulder. Det som framför allt gjorde att vi fick överge den där strategin, så som jag ser det, var ju att vi hamnade i ett läge där inflationen hade varit låg och det började spilla över till förtroendeproblem för inflationsmålet, som ju också var inne på. Det blev ganska kritiskt framför allt när förtroendemåtten på inflationsmålet började närma sig i snabb takt. Även om får på sig att reparera inflationsbilden kommer man inte att lyckas med det, utan inflationsförväntningarna ligger . Då är det svårt att prata om att det finns trovärdighet för inflationsmålet. fick vi också ganska tydliga signaler från arbetsmarknadens parter om att man inte längre ansåg att inflationsmålet var användbart vid lönebildningen. Det var inte bara mätningarna på långsiktiga inflationsförväntningar som gav det beskedet utan också i vidare mening. Vid sänkte ECB sin styrränta till att bli negativ och lanserade ett mycket stort paket för köp av värdepapper inom eurozonen.