rfr · H50WRFR13 · 2018-01-01 00:00:00 — Tabell 4 Uppskattad genomsnittlig energiskörd för olika biomassaråvaror producerade i . GJ per hektar och år Gran (gödslad) Gran (konv. Källa: , m.fl. (2013), s. 68. Vid odling går det också åt energi i form av t.ex. gödsel och diesel för jord- bruksmaskiner. Energibalans eller energikvot är ett sätt att mäta den skörd man får i relation till den insatta energin. Energibalansen, uttryckt som energi- skörd delat med insatt energi vid odling och transport, ligger ofta omkring 10 för traditionella jordbruksgrödor och mellan 20 och 40 för energiskogs- odlingar. Uttag av hyggesrester (grot) har en energibalans omkring 40.198 Drivmedelsutbytet, alltså hur mycket färdigt drivmedel man kan få per hektar mark och år, är också ett viktigt hållbarhetsmått. Drivmedelsutbytet är högst för etanol från sockerrör producerat i och biogas från socker- betor. Något lägre har syntetisk naturgas via förgasning och kombinerad eta- nol- och biogasproduktion från salix. Ytterligare lägre drivmedelsutbyte har t.ex. biogas från majs och hybriden rågvete, etanol från sockerbetor, etanol och biogas från hampa, syntetisk naturgas från hybridasp samt metanol, DME och vätgas från salix. Biogas från vete och vall, metanol och DME från hybridasp samt FT-diesel från salix har ungefär hälften så stort drivmedelsutbyte som etanol från sockerrör. Drivmedelsutbytet av etanol från vete och FAME från raps (RME) är relativt lågt.199 4.1.2 Utsläpp och näringsbalans vid odling skiljer sig åt Utsläppen och miljöpåverkan ur ett livscykelperspektiv kan variera mycket beroende på vilka råvaror som har använts och hur dessa framställts. För jordbruksråvaror sker en betydande andel av växthusgasutsläppen i odlingsledet. Särskilt påverkas utsläppen av användningen av kvävegödsel, inte minst eftersom kväve för gödsling leder till bildande av lustgas. Utsläpp av växthusgaser sker också vid användning av jordbruksmaskiner, och det på- går arbete för att ställa om dem till fossilfrihet. Likaså spelar skördenivån roll eftersom en gröda som ger stor skörd ofta leder till lägre utsläpp per produce- rad enhet än en gröda med lägre avkastningsnivå.200 198Börjesson, m.fl. (2013), s. 68. 200Börjesson, m.fl. (2016a), s. 8. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT Ökat uttag av biomassa kan påverka växtnäringsbalansen i jorden. produktionssystem gör det möjligt att föra tillbaka näringsämnen till marken. Efter tillverkning av biogas kan rötresten återföras till , och vid eta- noltillverkning från grödor finns näring i den s.k. dranken som kan användas som djurfoder och sedan bli gödsel och därmed återföras till marken. bränning och förgasning försvinner kväve till atmosfären, men kalium och fos- for kan återföras till marken via aska som behandlats för att bli spridnings- 4.3.3 Socker- och stärkelsebaserade råvaror En grupp råvaror är sockerbaserade råvaror, t.ex. sockerrör och sockerbetor. De kan med hjälp av jäsning omvandlas till alkoholer, t.ex. etanol. Socker- baserade råvaror kan också ingå i biomassa som med hjälp av rötning blir bio- gas. Biogas kan användas som drivmedel direkt eller kan i sin tur omvandlas till DME, metanol och FT-bränslen.202 Stärkelsebaserade råvaror är t.ex. majs, potatis, vete och andra sädesslag. Stärkelsebaserade råvaror kan med hjälp av jäsning omvandlas till alkoholer. Stärkelsebaserade råvaror kan även användas till rötning vid produktion av biogas.203 Oljebaserade råvaror kan vara rapsolja, palmolja och andra oljeväxter som sol- ros och soja, restprodukter från skogsindustrin (t.ex. tallolja), restoljor från livsmedelsindustrin och matlagning samt animaliska fetter från exempelvis slaktavfall. Internationellt görs försök med törel (på engelska jatropha) eller oljedådra (på engelska camelina). Oljebaserade råvaror kan användas för pro- duktion av förnybar diesel som HVO eller HEFA.204 Oljebaserade råvaror kan också användas till förestring som kan ge drivmedlet FAME.205 Lignocellulosabaserade råvaror är framför allt olika typer av skogsråvara som energiskog eller skogsrestprodukter (grenar och toppar, s.k. grot, eller stub- bar). Det kan också vara skörderester som spannmålshalm, majsblast och blast från sockerrör. Lignocellulosabaserade råvaror kan förgasas till syntesgas som i sin tur kan användas till bl.a. syntetisk diesel, metanol, metan, vätgas eller DME. Det går också att tillverka etanol genom fermentering av cellulosa om den genom förbehandling spjälkas till lättare jäsbara delar.206 201 Ibid. s. 8. 202 , (2015), s. 292. , m.fl. (2013), s. 108. 204 , m.fl. (2016a), s. 5. 205 Ibid. s. 5. 206 m.fl. (2013), s. 70. , (2015), s. 292. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT Vid papperstillverkning i kemisk process kokas ved för att frigöra fibrerna som används i pappersmassan. Den restprodukt som blir kvar när fibrerna ta- gits ur kallas svartlut och består bl.a. av lignin. Genom s.k. crackning kan man utvinna ligninolja som med hjälp av raffinaderiprocesser ger biobensin- och biodieselkomponenter.207 Även alger kan användas för framställning av drivmedel. har mycket olika egenskaper och kan vara både socker-, stärkelse- och oljebaserade.208 innehåller ofta mycket kol, vilket är en bra utgångspunkt för tillverkning av biogas. De kan även innehålla lipider som liknar oljebaserade råvaror.209 Makroalger (sjögräs) kan utgöra en potentiell biomassaresurs för drivmedels- produktion framför allt genom rötning till biogas men också för jäsning eller förgasning. Mest intressant bedöms alger med hög andel olja vara. Oljan kan extraheras och sedan esterifieras eller hydreras till FAME eller HVO. Littera- turen nämner utbytesnivåer som är 2 till 20 gånger högre än palmolja, som annars är den oljeväxt som ger högst utbyte per hektar.210 Den tekniska poten- tialen för alger på lång sikt är stor men det återstår många tekniska och eko- nomiska utmaningar, och potentialen på kort sikt är därför begränsad.211 4.3.7 Avfall och biprodukter Alltmer avfall och biprodukter används som råvara vid tillverkning av icke- fossila drivmedel. Restprodukter från jordbrukssektorn i form av gödsel eller skörderester utnyttjas, främst till biogasproduktion.212 Biprodukter från mas- sabruk, t.ex. råtallolja, används även vid HVO-framställning. Organiskt hus- hållsavfall och slam från avloppsreningsverk kan användas, liksom avfall från livsmedelsindustrin. Avfall från industri kan vara bioslam som genereras vid tillverkning av papper och pappersmassa.213 Biprodukter från annan produk- tion kan vara råglycerol som är en biprodukt från FAME-produktion eller drank som är en biprodukt från etanolproduktion.214 Användningen av avfall och restprodukter vid svensk tillverkning av driv- medel ökar. var av råvarorna avfall och restprodukter för att 2016 vara uppe i . Andelen är mycket hög för biobensin (), biogas () och HVO ().215 207Energimyndigheten (), s. 74. , m.fl. (2013), s. 54. m.fl. (2016a), s. 20. 208Börjesson, m.fl. (2016a), s. 6. , Sprei (2015), s. 11–12. 209Grahn, Sprei (2015), s. 12. 210Börjesson, m.fl. (2013), s. 52. , (2016c), s. 32 ff. 212Börjesson, m.fl. (2013), s. 60–62. 60–62. 215Energimyndigheten (2017a), s. 50. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT Figur 15 Andelen svensktillverkade biokomponenter som producerats från avfall och restprodukter 2011–2016, i procent. Källa: (2017a), s. 50. 4.3.8 PFAD och palmolja användes palmolja i HVO men upphörde användningen i . I stället introducerades råvaran PFAD (palm fatty acid destillate), som framställs vid pressning av palmolja.216 Användning av palmolja och PFAD har ifrågasatts då produktionen bl.a. kan leda till skövling av regnskog och användning av giftiga bekämpnings- medel. Producenter hävdar att PFAD är avfall och därför inte bidrar till ökad efterfrågan på palmolja. Andra pekar på att användning av PFAD leder till ökad efterfrågan på palmolja. Den PFAD som är råvara till HVO har klassats som en restpro- dukt.217 antagna förändringar av hållbarhetslagen väntas leda till att PFAD inte längre kommer att ses som en restprodukt. EU vill främja biodriv- medel som framställs av avfall och restprodukter och låter därför dessa räknas dubbelt mot förnybartdirektivets mål, men det skulle i sådana fall inte längre gälla för PFAD. Det finns farhågor om att det skulle leda till ett minskat utbud av HVO.218 Den PFAD som används till svenska drivmedel står för av världs- produktionen.219 4.3.9 Oönskad indirekt påverkan på markanvändning Om råvaror till drivmedel odlas på jordbruksmark kan det tränga ut annan pro- duktion av grödor, vilket i sin tur kan leda till att outnyttjad mark tas i anspråk 2017/18:MJU6. 219Ahlgren, m.fl. (2017), s. 7. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT Råvaran till biobränslen kan också produceras på mark som direkt omvandlats från annan användning till jordbruksmark. På detta sätt kan ökad efterfrågan på biobränslen indirekt leda till en förändring av markanvänd- ningen (indirect land use change, ILUC).220 Eventuella förändringar av koldioxidutsläppen till följd av den nya markan- vändningen måste tas med i den övergripande beräkningen av växthusgasut- släppen från det specifika drivmedlet i syfte att fastställa om det kan anses vara ekologiskt hållbart. Forskning om ILUC har fokuserat på biodrivmedel och på effekter i form av växthusgaser. Det är komplext att försöka fastställa vad som egentligen händer på olika marknader när biodrivmedel börjar produceras i stor skala och hur detta påverkar markanvändningen. Ofta används ekonomiska jämvikts- modeller, men resultaten varierar och det finns många och stora källor till osä- kerhet.221 En generell slutsats i litteraturen är dock att det finns utrymme att öka produktionen av biodrivmedel och minimera effekterna på jord- bruksmarknaderna och på livsmedelsproduktionen. används av den odlade marken till biodrivmedelsframställning.222 Frågan kvarstår dock hur mycket mer biodrivmedel som kan produceras utan att det påverkar markanvändningen på ett olämpligt sätt eller vid vilka volymer det uppstår risker. Några åtgärder som kan bidra till att öka bioenergianvändningen utan att öka konkurrensen om mark är att öka användningen av avfall, restprodukter eller andra råvaror som inte kräver markanvändning, t.ex. alger som odlas i vatten. Nya växtsorter med större skördar kan också vara ett sätt att minska konkurrensen om mark vid framställning av biomassa på redan odlad mark. Ökad användning av outnyttjad mark, t.ex. övergiven jordbruksmark eller trä- desmark, är ytterligare ett sätt.223 4.3.10 Effekter på tillgången till livsmedel Det har riktats kritik mot användandet av jordbruksgrödor till drivmedel i stäl- let för ett livsmedel. Särskilt åren runt 2010 pågick en livlig debatt om ”food versus fuel”.224 Kunskapsläget är inte entydigt. Vissa studier pekar på ökade priser på livs- medel som en följd av ökad framställning av fossilfria drivmedel.225 Andra studier visar att drivmedlen inte ökar matpriserna och att ökade matpriser också kan bero på en ökad befolkning och förändrade preferenser och på att fossilfria drivmedel endast har en mindre påverkan på livsmedelspriserna.226 220KOM(2010) 811 slutlig, Rapport från kommissionen om indirekta förändringar av mar- kanvändningen för biobränslen och biovätskor. 221Börjesson,m m.fl. (2016a), s. 9. 224Europaparlamentet, Directorate-General for Internal Policies (2015), s. 28–29. Se också webbplats. 225Rulli, M. C. m.fl. (2016). 226Chakravorty, U. m.fl. (2017). (2010). 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT anser att användningen av livsmedelsgrödor i tillverkning av driv- medel har en signifikant effekt på världens livsmedelsmarknader. kar på att det finns en stor osäkerhet om hur biodrivmedel kommer att påverka markanvändningen och tillgången till livsmedel i framtiden.227 Det s.k. ILUC-direktivet leder till en begränsning av användningen av livs- Direktivet anger t.ex. att maximalt av målet om förnybar energi i transportsektorn får uppfyllas med livs- 4.3.11 Ökad import av bioråvaror Mängden biodrivmedel som producerats från svenska råvaror har varit . har den totala användningen av icke-fossila driv- medel ökat, vilket gör att andelen av råvaror och drivmedel från andra länder har ökat, se figur 16.228 Figur 16 Mängd biodrivmedel som producerats av svenska råvaror respek- tive råvaror från andra länder, GWh. Källa: (2016a), s. 36. I används ungefär biodrivmedel. av de råvaror som används för biodrivmedel som används i importeras. En liten mängd drivmedel baserade på svenska råvaror (framför allt etanol från spannmål) exporteras.229 När HVO introducerades i producerades den nästan uteslutande av råtallolja. Talloljan utgör dock numera endast en mindre del av råvaran till den svenska HVO:n.230 Råvarorna till HVO kom 2016 från (), 227OECD (2013), s. 52. 228Energimyndigheten (2016a), s. 36. 229Ahlgren, m.fl. (2017), s. 7. (2016f), s. 42. 230Energimyndigheten (2016a), s. 36–40. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT (), () och (). Endast en liten andel kom från Sverige.231 En betydande utmaning för ökad användning av HVO/HEFA är att det inte finns tillräcklig tillgång till lämpliga och hållbara råvaror. Många av råvarorna förekommer i begränsad omfattning och kan också ha konkurrerande använd- ningsområden. Forskning pågår därför för att hitta alternativa råvaror, såsom restprodukter från svenskt skogsbruk. Internationellt undersöks alger och olje- grödor, t.ex. törel och oljedådra.232 av råvarorna till den FAME som används i är inhemska. Störst volymer importeras från och . Av den etanol som används på den svenska marknaden har fram- ställts av svenska råvaror, vilket är mindre än tidigare.234 Att andelen svenska råvaror minskar tolkar som att svenska drivmedels- leverantörer i större utsträckning importerar etanol.235 Svenskproducerad eta- nol, tillverkad av svenska råvaror, exporteras till bl.a. . Den etanol som användes i kom till från sockerbetor och sockerrör och i övrigt från spannmålsråvaror.236 Majs, vete, råg och rågvete utgjorde av spannmålsråvarorna. har andelen etanol från sockerrör minskat från 17 till 1 procent.237 Biogasen skiljer sig från övriga biodrivmedel genom att den till största de- len tillverkas av svenska råvaror.238 Det finns flera hundra biogasanläggningar i . Till består råvarorna av restprodukter och avfall men har även odlade råvaror börjat användas.239 4.2 Stor andel förnybar el i Den svenska elproduktionen präglas av en ökande andel förnybar el. Ett sär- skilt stödsystem, elcertifikatssystemet, syftar till att stimulera investeringar i förnybar elproduktion. 4.2.1 Alltmer förnybar elproduktion Vattenkraften står för av den svenska elproduktionen. Vindkraften ökar och utgjorde av bruttoproduktionen av el i . Solelen ökar stadigt men från låga nivåer. 2016 stod solelen för 143 GWh, se figur 17. Förbränning av kol och olja står för en mycket liten andel av den svenska elproduktionen.240 231Energimyndigheten (2017a), s. 53–54. 232F3 (2016b). 233Energimyndigheten (), s. 21. 24–25. 237Energimyndigheten (2017a), s. 43. 238Energimyndigheten (2016a), s. 36–40. 239Energimyndigheten (), s. 82. 240Energimyndigheten (2015a), s. 44. 2017/18:RFR13 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT Figur 17 Svensk elproduktion 2013–2016, GWh. Källa: SCB:s energistatistik.. 4.2.2 Ökad andel förnybar el påverkar näten och elmarknaden – liksom många andra länder – står inför en utbyggnad av förnybar el, och en betydande del väntas komma från sol- och vindkraft. Den förnybara elen består i högre utsträckning av s.k. variabla energikällor, vilket innebär att det inte alltid går att reglera hur mycket el som produceras eftersom de styrs av väder och vind. Variabla källor ställer nya krav på elnätet och på elmark- naden. Om inga åtgärder vidtas kan utvecklingen leda till försämrad robusthet i elsystemet i form av försämrad leveranssäkerhet och ökad känslighet för stör- ningar. En del i att kompensera osäkerheten är effektreserven, en temporär strategisk reserv som är avsedd att skapa ökad säkerhet i situationer när det är risk för effektbrist i elsystemet. Det finns även andra sätt att kompensera för den skiftande elproduktionen, t.ex. med hjälp av energilager i form av batterier eller bränsleceller.241 Elener- gin omvandlas till en annan energiform när det finns ett överskott av el och omvandlas tillbaka till elenergi när det finns ett underskott. Vattenkraft fungerar bra som komplement till de variabla energikällorna eftersom dess reglerförmåga ger möjlighet att balansera utbud och efterfrågan mellan , vardag och helg, samt inom drift- timmen. Användning av biokraft är ett annat alternativ eftersom kraftvärme är den förnybara elproduktionskälla som – vid sidan om vattenkraft – har störst möjlighet att vara flexibel.242 Ytterligare ett sätt är att öka överföringsförmågan mellan olika elområden för att undvika flaskhalsar. Elenergi kan då överföras från elområden med 241Energimarknadsinspektionen (2016), s. 15. 242Svenska kraftnät (2015), s. 37. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT överskott till områden med underskott. Ett annat alternativ är fler utlandsför- bindelser för att balansera tillgången och efterfrågan på el. Det är betydligt billigare att bygga elnät för att möjliggöra överföring än att anlägga helt nya produktionsresurser. driver aktivt på för att öka utbytet mellan medlemsländerna, och ligger väl till när det gäller samman- länkning med grannländerna. Till exempel möjliggör förbindelsen Nordbalt kraftutbyte mellan och Litauen.243 4.2.3 Liten men ökande andel solel bidrog solel med en mycket liten andel till landets elanvändning. Sol- elen innebär därför en låg risk för problem med elsystemen och har endast en obetydlig inverkan på överföringsnätens funktion. Det kan däremot finnas viss risk för överspänning eller överbelastning i enskilda lokala elnät.244 För de nivåer av solel som kan bli aktuella visar er- farenheter från andra länder att de utmaningar som kan uppstå framför allt är spänningsvariation och omvända effektflöden (alltså att el behöver transport- eras från det lokala nätet till det centrala i stället för tvärtom som är det van- liga). av elanvändningen i ett lokalt elnät går att täcka med solel utan att det påverkar elkvaliteten. Med stor produktion av solel i lokalnätet kan nätet därför behöva transportera el från det lokala nätet till regionalnäten. Lokal energilagring i t.ex. batterier är en annan metod för att göra elsystemet mer flexibelt i takt med ökad tillgång till solel.245 Det pågår utveckling av tekniker för hur solenergi kan användas inom trans- porter, antingen som el eller som vätgas. Solenergi kan också med hjälp av solceller omvandlas till el direkt i fordonet utan tankning eller laddning.246 Solcellsdrift av bilar är dock ett område på ett tidigt utvecklingsstadium, och storskalig soldrift av bilar är inte möjlig inom överskådlig framtid. Det görs också försök i flera länder med soldrivna elvägar där själva vägen utgör sol- panelen. Sådana vägar är också på försöksstadiet och dessutom mycket dyra att anlägga. 4.2.4 Vindkraften ställer särskilda krav hade en produktion av vindkraftsel på 15 500 GWh, och vind- kraften utgör en allt större del av den svenska elmarknaden. Hur mycket el som kan tas ut från vindkraften varierar dock mycket. Vid goda vindar kan den aggregerade effekten vara uppemot 80–av den installerade effek- ten. I årsgenomsnitt är bidraget däremot betydligt lägre eftersom det ofta inte blåser mycket överallt . bedömer Svenska kraft- nät att av den installerade effekten finns tillgänglig.247 244Energimyndigheten (2016b), s. 12–13. 14–17. 246Kushnir, (2011), s. 1414–1415. 247Svenska kraftnät (2015), s. 26. 4 ANTALET MÖJLIGA RÅVAROR OCH RESURSER ÄR STORT Eftersom det inte går att förutse eller kontrollera hur mycket det blåser ut- gör vindkraften den främsta orsaken till det ökade behovet av flexibilitet i el- systemet. Vindresurser går inte heller att lagra till skillnad mot t.ex. vatten- kraft. I takt med att mer vindkraft installeras i ökar den totala osäker- heten och därmed även behovet av flexibilitet. Nya tekniska lösningar behövs därför för att även i fortsättningen ska ha ett robust system med hög försörjningstrygghet.248 Nyare vindkraftverk kan i sig utgöra en flexibel resurs. De kontrollsystem som finns i moderna vindkraftverk har mycket snabb svarstid och innebär att vindkraftverken kan erbjuda flexibilitet i form av olika reglertjänster. Under vissa förutsättningar – framför allt om det blåser – kan vindkraften därför ut- göra en flexibilitetsresurs i det korta perspektivet.249 4.2.5 har en liten import av el är en nettoexportör av elektricitet men importerar el under vissa peri- oder, t.ex. när det regnat lite eller under särskilt kalla år. Den importerade elen kommer framför allt från och men även från , , och . Importen varierar mycket mellan olika år. Senast impor- ten var hög var 2010 då den utgjorde av den svenska elkon- sumtionen.250 2015 och 2016 låg importen av den svenska konsumtionen. ökade andelen importerad el till 7 procent.251 •Olika råvaror ger olika stort utbyte i form av energi eller drivmedel. Sockerbaserade och stärkelsebaserade råvaror ger generellt högt utbyte. •Nya EU-regler avser att minska användningen av råvaror som också kan användas som livsmedel eller foder, samt PFAD. •De drivmedel som används i och som i störst utsträckning tillver- kas av avfall och restprodukter är biobensin, biogas och HVO. •Användningen av avfall och restprodukter vid svensk tillverkning av driv- medel ökar. •Endast ungefär en tiondel av det biodrivmedel som används i kom- mer från svenska råvaror. •Andelen förnybar el är jämförelsevis stor i och ökar. Det är särskilt vindkraften som ökar, men även solelen. är en nettoexportör av el. 250Svenska Kraftnät, Statistik för . 5 Många metoder att framställa drivmedel Det finns många sätt att tillverka icke-fossila drivmedel, och en och samma process går ofta att använda till tillverkning av flera drivmedel. Teknikerna utvecklas för att ett större antal råvaror och resurser ska kunna användas. 5.1 Utveckling av framställningsprocesser 5.1.1 Etablerade tekniker använder nya råvaror Många framställningstekniker har använts men det som pågår nu är att allt fler råvaror används i syfte att bredda råvarubasen, åstadkomma mer ef- fektiva processer och sänka tillverkningskostnaderna. Jäsning och rötning av socker- och stärkelsebaserade råvaror till alkoholer som etanol och metanol har förekommit . Med hjälp av rötning kan också biomassa i form av oljeväxter, avfall och restprodukter omvandlas till biogas (metan). Metoder utvecklas för jäsning av cellulosabaserad råvara, men det kräver förbehandling av råvaran. Förgasning och pyrolys (upphettning utan syre) är exempel på termo- kemiska omvandlingsprocesser, vilket innebär att en råvara hettas upp. En gas bildas som sedan kan omvandlas till drivmedel. Förgasning av kol för att till- verka drivmedel är en teknik med närmare på nacken, men ut- vecklas tekniken för att kunna använda biomassa. Förgasning och pyrolys är särskilt väl lämpat för framställning av drivmedel från lignocellulosabaserade råvaror som är svåra att omvandla på andra sätt.252 Hydrering och förestring av oljebaserade råvaror är exempel på s.k. oleo- kemisk omvandling.253 Hydrering innebär att fetter reagerar med väte under högt tryck för att avlägsna syre. Hydrering av stenkol till drivmedel har före- kommit länge, men pågår utveckling där framför allt oljor används. Ut- veckling pågår också av liknande metoder för nedbrytning av lignin i syfte att ta fram drivmedel.254 5.1.2 Ett och samma drivmedel från olika tekniker Nästan alla drivmedel kan tas fram på flera olika sätt. Flera kan tillverkas med hjälp av förgasning och jäsning eller rötning. Tillverkning av etanol från sockerrör sker med hjälp av teknik som utveck- lats under . Etanol har också länge framställts genom jäsning av stärkelsebaserade råvaror.