rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — och arbetsliv, bl.a. i läroplanen för (Lgr 80). och praktisk arbetslivsorientering (prao) fick därigenom större utrymme sam- tidigt som yrkesorienteringen tonades ned. Kontakterna med arbetslivet skulle 75 , : med syo. 1940/41–1990/91. 76 Fortsättningsskolestadgan, 10 § . 77 skolutredning: Skolungdomens vägledning till utbildning och yrke. 78 SOU 2001:45: Karriärvägledning.se.nu Maj:ts proposition om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola och , : som kunskapsområde. En nordisk jämförelse. 80 SOU 2001:45: Karriärvägledning.se.nu 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH ge pojkar insyn i kvinnodominerade yrken och flickor i mansdominerade. tet med detta var att ge flickor och pojkar möjlighet att vidga sina perspektiv. debatterades frågan om syokonsulentens arbete skulle kunna kombineras med ämnesundervisning eller inte. nade ut i beslut om att syofunktionen i huvudsak skulle omfatta vägledande uppgifter men undervisning liksom andra skoladministrativa uppgifter skulle kunna ingå.81 Studie- och yrkesvägledarexamen inrättades 1993 och yrkesbe- teckningen ändrades därmed från syokonsulent till studie- och yrkesvägle- De stora reformerna på skolområdet med bl.a. införandet kommunalt huvudmannaskap för skolan, införandet av mål- och resultatstyr- ning och påföljande avreglering samt genomförandet av friskolereformen in- nebar att de nationella styrdokumenten för studie- och yrkesorienteringen som tidigare funnits upphörde att gälla och ersattes av en mer övergripande regle- Frågor om verksamhetens omfattning och organisering, liksom formule- randet av lokala mål och hur dessa skulle förverkligas, skulle beslutas och han- teras av varje skolhuvudman. Även kravet på prao togs bort i läroplanen för 1994 (Lpo 94). utvärderades studie- och yrkesvägledningen vid flera till- Utvärderingarna visade sammanfattningsvis på att lärare och rektorer, och även huvudmän hade brister i sina kunskaper om mål och riktlinjer för Undersökningarna pekade även på att det fanns stora skillna- der i tillgång på studie- och yrkesvägledare för elever vid olika skolor. bakgrund av de konstaterade problemen genomfördes därför en statlig utred- ning som skulle komma med förslag på åtgärder. I sitt slutbetänkande, som publicerades , pekade utredningen på att kunskapsområdet studie- och yr- kesvägledning blivit liktydigt med det arbete som studie- och yrkesvägledarna Utredningen betonade att vägledning måste ses i ett större samman- hang än bara skolperspektivet och kopplas till hela det livslånga lärandet samt till internationaliseringen och en ökande mobilitet. emellertid inte till några formella förändringar i styrningen av studie- och yr- beslutade i enlighet med regeringens förslag att åter göra prao, praktisk arbetslivsorientering, obligatorisk i grundskolan.84 I november beslutade regeringen att tillsätta en utredning om en ut- vecklad studie- och yrkesvägledning.85 (För en beskrivning av utredningens uppdrag, se kap. 81Lindblad, : som kunskapsområde. En nordisk jämförelse. 82Skolverket: Kvalitet i studie- och yrkesvägledning – hela skolans ansvar. 83Karriärvägledning.se.nu, slutbetänkande, SOU 2001:45 och SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9. 2 VARFÖR ÄR STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNING VIKTIGT? – VÄGLEDNINGEN I ETT INDIVID- OCH Sammanfattningsvis har alltså frågan om studie- och yrkesvägledning för barn och ungdomar varit aktuell i även om sättet på hur man har försökt att möta individens och samhällets behov har varierat 3Regleringen av studie- och yrkesvägledningen i skolan i skolan regleras i skollagen, läroplanen för respektive skolform och i kurs- och ämnesplaner.86 har även utarbetat allmänna råd för studie- och yrkesvägledningen. I författningarna och de allmänna råden formuleras elevernas rätt till studie- och yrkesvägledning, huvudmannens och skolans ansvar för verksamheten samt vad vägledningen syftar till. Därutöver har beslutat om att göra FN:s konvention om barnets rättigheter () till svensk lag.87 Enligt ska studierådgivning och yrkesorientering göras tillgänglig och åtkomlig för alla barn.88 I det här kapitlet görs en översiktlig genomgång av gällande bestämmelser och vad de innebär. 3.1Huvudmannens ansvar att eleverna får den studie- och yrkesvägledning de behöver Enligt skollagen ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.89 För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder.90 Skolans huvudman har enligt skollagen ansvar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar.91 Skollagens bestämmelser innebär att skolans huvudman ska ge sina skolor tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamheten. Vad gäller studie- och yrkesvägledningen innebär detta att huvudmannen ska ge sådana förutsättningar att verksamheten kan fylla sitt syfte. 86Till skillnad från vad som är fallet för den kommunala vuxenutbildningen (Förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning) regleras inte studie- och yrkesvägledningen i de förordningar som finns för (skolförordningen [2011:185]) respektive gymnasieskolan (gymnasieförordningen [2010:2039]). 2017/18:186), bet. 2017/18:SoU25 och rskr. 2017/18:389. 88Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () erkänner konventionsstaterna barnets rätt till utbildning. I syfte att gradvis förverkliga denna rätt ska konventionsstaterna bl.a. göra studierådgivning och yrkesorientering tillgänglig och åtkomlig för alla barn. Vidare ska konventionsstaterna även vidta åtgärder för att uppmuntra regelbunden närvaro i skolan och minska antalet studieavbrott. ratificerade 1990 och har därigenom förbundit sig att följa den. FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 28. 892 kap. 29 § skollagen. 902 kap. 30 § skollagen. 912 kap. 8 § skollagen. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN därmed det övergripande ansvaret för att skolans studie- och yrkesvägledning fungerar och lever upp till de nationella målen för verksamheten. Kommunerna ska i sin tur fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov.92 Kommunen har alltså detta ansvar både i förhållande till de skolor där man själv är huvudman och för skolor med enskild huvudman. Skollagens bestämmelser om studie- och yrkesvägledning tar sin utgångs- punkt i elevernas behov. Eftersom elevers behov varierar innebär detta att omfattningen och inriktningen på den studie- och yrkesvägledning som huvud- mannen och skolan är skyldiga att erbjuda inte finns närmare preciserade i Huvudmannen måste själv identifiera elevernas behov för att sedan anpassa studie- och yrkesvägledningen efter dessa. alltså det avgörande för i vilken mån insatser och resurser är att betrakta som Praktiskt innebär bestämmelserna i skollagen om studie- och yrkesvägled- ning att skolans huvudman för att säkerställa att elevernas behov av studie- och yrkesvägledning tillgodoses behöver analysera vilka behov eleverna har. Med utgångspunkt i denna analys ska huvudmannen sedan sätta upp mål och planera för studie- och yrkesvägledningen vid den eller de skolor man ansvarar för.94 Behovsanalysen ska också ligga till grund för bedömningen av vilka re- surser som krävs och vilka frågor som ska prioriteras och utvecklas i arbetet med studie- och yrkesvägledningen. Rektorn ansvarar i sin tur för att studie- och yrkesvägledningen på den skolenhet han eller hon ansvarar för organiseras så att eleverna får den vägledning de behöver inför de val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning och yrkesval. 3.2 Huvudmän och skolor ska bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete För att försäkra sig om att man uppfyller kraven på utbildningen och upprätthåller dess kvalitet behöver huvudmannen enligt skollagen arbeta systematiskt och kontinuerligt med att planera, följa upp och utveckla utbildningen.95 lyfter fram studie- och yrkesvägledningen som en av de verksamheter i skolan som, utöver undervisning, ingår i begreppet utbildning och som bör ingå i skolans systematiska kvalitetsarbete.96 Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet ska enligt skollagen vara att de mål som finns för utbildningen i skollagen och i andra nationella föreskrifter uppfylls.97 Syftet med kvalitetsarbetet är enligt att identifiera utvecklingsområden som behöver prioriteras för att öka verksamhetens 92 2 kap. 8 a § skollagen. 93 Uppgifter från Skolinspektionen. 94 Skolinspektionen: i . 95 4 kap. 3 § skollagen. 96 : Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. 97 4 kap. 5 § skollagen. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN måluppfyllelse i förhållande till de nationella målen och för att säkerställa att alla barn och elever erbjuds en likvärdig utbildning av god kvalitet oberoende av bostadsort, kön och social eller ekonomisk bakgrund. Enligt finns det inget som hindrar att huvudmannen även formulerar och följer upp lokalt uppsatta mål inom ramen för kvalitetsarbetet, så länge dessa inte strider mot de nationella målen. Som stöd för det systematiska kvalitetsarbetet har tagit fram allmänna råd om systematiskt kvalitetsarbete98 samt självskattningsverktyget BRUK.99 Enligt skollagen ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor som också särskilt ska verka för att utbildningen utvecklas.100 Enligt skollagen är det därmed rektorn som har ansvaret för att kvalitetsarbetet vid den enskilda skolenheten genomförs.101 Kvalitetsarbetet på skolenhetsnivå ska enligt skollagen genomföras under medverkan av lärare, övrig personal och elever, och deras vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i arbetet. Det systematiska kvalitetsarbetet ska dokumenteras.102 3.3Nationella mål för studie- och yrkesvägledningen regleras i läroplanerna Som framgår ovan finns inte omfattningen på den studie- och yrkesvägledning som elever har rätt till preciserad i författningarna eftersom vägledningen för att anses som tillräcklig ska motsvara elevernas behov, vilka varierar och behöver avgöras lokalt. Däremot finns i läroplanerna översiktliga beskrivningar av vägledningens innehåll och de förmågor som eleverna ska förvärva genom vägledningen. Enligt läroplanerna för respektive gymnasieskolan ska eleverna få information och vägledning om utbildningar, yrkesinriktningar, studievägar och arbetsmarknad. Skolan ska också motverka sådana begränsningar i elevernas val som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Eftersom utbildningen i de två skolformerna har olika syften finns vissa skillnader i bestämmelserna som ska styra studie- och yrkesvägledningen i grundrespektive gymnasieskolan. Utbildningen i ska enligt skollagen bl.a. utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning.103 Enligt läroplanen är mål när det gäller studie- och yrkesvägledning att varje elev ska kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, ha inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv samt ha kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i och i andra länder. 98Skolverket: Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. Allmänna råd med kommentarer. 1002 kap. 9 § skollagen. 1014 kap. 4 § skollagen. 1024 kap. 2–6 §§ skollagen. 10310 kap. 2 § skollagen. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN Detta förutsätter att den obligatoriska skolan () samverkar nära med gymnasieskolan och med arbetslivet och närsamhället i övrigt. För att elevernas behov av studie- och yrkesvägledning ska tillgodoses krävs enligt läroplan att skolan arbetar aktivt för att ele- verna ska kunna göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesin- Alla som arbetar i ska även verka för att utveckla kon- takter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö och bidra till att elevens stu- die-och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bak- Gymnasieskolan ska enligt skollagen bl.a. ge en god grund för yrkesverk- samhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt delta- gande i samhällslivet. Utbildningen i gymnasieskolan ska också utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn.105 Vad gäller studie- och yrkesvägled- ningen slås det fast i läroplanen för gymnasieskolan106 att gymnasieskolan ska samverka nära med de obligatoriska skolformerna, arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbild- ningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Enligt läroplanen är det särskilt viktigt att skolan samarbetar med arbetslivet om yrkesutbildningen. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behovet av kom- petens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yr- kesvägledning i vid mening stor betydelse i gymnasieskolan. högskolor, arbetsförmedling, näringsliv samt arbetsmarknadens parter och branschorganisationer har därför viktiga roller i informationen till skolan och eleverna, enligt läroplanen. Gymnasieskolans mål för studie- och yrkesvägledningen är enligt läropla- nen att varje elev ska utveckla sin självkännedom och förmåga till studiepla- nering, medvetet kunna ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, öka sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan ha. varje elev ha kännedom om arbetslivets villkor, särskilt inom sitt studieom- råde, samt om möjligheter till fortsatt utbildning, praktik och arbete i och i andra länder. Eleverna ska enligt läroplanen även bli medvetna om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i sam- hälls- och yrkesliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstå be- hovet av personlig utveckling i yrket. Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i 104 : Läroplan för , förskoleklassen, och fritidshemmet 2011. Avsnitt 2.6 Skolan och omvärld. 105 15 kap. 10 och 11 §§ skollagen. 106 Förordning (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. 3.4Studie- och yrkesvägledningen ska ge eleverna valkompetens I allmänna råd utvecklar myndigheten de mål med skolans arbete med studie- och yrkesvägledningen som ställs upp i läroplanerna för respektive skolform. Ett övergripande syfte med studie- och yrkesvägledningen både i grund- och gymnasieskolan är enligt de allmänna råden att eleverna ska förvärva s.k. valkompetens. Valkompetensen innebär att eleverna på ett strukturerat sätt ska kunna samla, analysera och sätta samman utbildnings- och yrkesinformation samt ha färdigheter att fatta och genomföra beslut samt hantera övergångar och växlingar i livet.107 För att förvärva valkompetens behöver eleverna, enligt , under sin skoltid utveckla kunskaper både om sig själva och om olika valalternativ. Eleverna behöver också utveckla förmågan att väga samman personliga faktorer med valalternativen för att kunna göra väl underbyggda studie- och yrkesval. Eleverna behöver också ges möjlighet att utveckla färdigheter i att genomföra sina beslut. Sammanfattningsvis innebär den valkompetens som eleverna ska uppnå genom studie- och yrkesvägledningen att eleven, utifrån sina förutsättningar, ska bli medveten om sig själv, olika valalternativ, såsom olika utbildningar och yrken, relationen mellan sig själv och valalternativen, lära sig att fatta beslut samt att genomföra dem.108 Eleverna ställs inför valsituationer redan tidigt under sin skolgång och att ringa in intresseområden för framtiden kan vara en lång process. Enligt allmänna råd är det därför viktigt att eleverna kontinuerligt ges stöd i att utveckla sin valkompetens . Men studie- och yrkesvägledningen behöver också finnas tillgänglig som stöd vid specifika valsituationer. framhåller att studie- och yrkesvägledningen ska vara ett stöd i elevernas val- och beslutsprocess men att det är viktigt att de beslut som fattas om studier och yrken är elevens egna109.110 3.5 Allas ansvar – men olika roller är enligt allmänna råd hela skolans ansvar. De olika personalkategorierna har dock enligt läroplanerna olika roller i detta arbete. 107Sultana R G: Skills in Europe. 108Skolverket: Allmänna råd. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 29 kap. 12 § skollagen. 110Skolverket: Allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN De olika personalkategoriernas ansvar för vägledningen i som studie- och yrkesvägledningen ska vara ett ansvar för alla som arbetar i skolan definierar läroplanen för olika roller och uppgifter för studie- och yrkesvägledare, lärare och rektorer. Rektorn ansvarar för att ge riktlinjer och förutsättningar så att studie- och yrkesvägledningen blir ett uppdrag för hela skolan där all personal på skolan tillsammans ger eleven goda förutsättningar för att kunna göra väl underbyggda studie- och yrkesval.111 Rektorn ansvarar vidare för att skola och arbetsliv samverkar så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för sina val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Det är också rektorns ansvar att arbetet organiseras så att eleverna får vägledning inför de val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning och även för att skolans personal får den kompetensutveckling som krävs för vägledningsuppdraget.112 Lärarens ansvar för studie- och yrkesvägledningen i består i att i undervisningen koppla samman skolämnena med vägledningen. I kursplanerna, som är en del av läroplanen, beskrivs vad som ska ingå i de olika ämnena. För vissa skolämnen finns inslag med särskild bäring på studie- och yrkesvägledning. Till exempel ska undervisningen i samhällskunskap i årskurs 7–9 behandla arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar och villkor, t.ex. arbetsmiljö och arbetsrätt. Undervisningen ska vidare ta upp frågan om utbildningsvägar, yrkesval och entreprenörskap i ett globalt samhälle samt några orsaker till individens val av yrke och till löneskillnader. Läraren ska vidare medverka till att utveckla kontakter med gymnasieskolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället.113 Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska enligt läroplan informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning samt vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser.114 understryker i sina allmänna råd att det inte är den enskilda studie- och yrkesvägledarens uppgift att axla hela ansvaret för skolans vägledning även om studie- och yrkesvägledaren har särskild kompetens inom området. 111Skolverket: Arbete med studie- och yrkesvägledning. 112Skolverket: Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Avsnitt 2.8 Rektorns ansvar. 113Skolverket: Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Avsnitt 2.6 Skolan och omvärld. 114Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, avsnitt 2.6. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN Rektorn beslutar om arbetsfördelningen för arbetet med studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan Liksom i har alla som arbetar i gymnasieskolan ett gemensamt ansvar för vägledningen, men till skillnad från läroplan finns i läroplanen för gymnasieskolan inte specifika uppgifter för de olika personalkategorierna uppställda. I stället betonas rektorns ansvar för att besluta om arbetsfördelningen mellan skolans olika personalkategorier. Enligt läroplanen ska personalen i gymnasieskolan efter en av rektorn gjord arbetsfördelning bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke, informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser och fortsatta utbildning och yrkesverksamhet. Personalen ska i detta arbete motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. I informationen och vägledningen ska även de kunskaper som finns hos eleverna, hos skolans personal och i samhället utanför skolan utnyttjas. Personalen ska också utveckla kontakter med universitet och högskolor samt med praktikhandledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, utnyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv samt bidra till att presumtiva elever får information om skolans utbildningar.115 3.6 Vägledningen ska vara både vid och snäv I sina allmänna råd utvecklar begreppet studie- och yrkesvägledning med utgångspunkt i skollagens och läroplanernas bestämmelser. Insatserna som studie- och yrkesvägledningen ska omfatta kan beskrivas som vida/breda eller snäva/smala. Vägledning i vid bemärkelse är all den verksamhet som bidrar till att ge elever kunskaper och färdigheter som underlag för att fatta beslut om framtida studie- och yrkesval. Det handlar t.ex. om praktiska arbetslivserfarenheter, undervisning som rör arbetslivet, studiebesök och aktiviteter för att utveckla elevens självkännedom. Lärare kan i undervisningen t.ex. koppla delar av kursplaners och ämnesplaners centrala innehåll till elevens framtida studie- och yrkesval. Denna typ av inslag behöver tydliggöras som en del av studie- och yrkesvägledningen så att eleven kan koppla kunskaperna till sin egen studie- och yrkesvalsprocess.116 För att åstadkomma en sådan helhet behöver rektorn enligt se till att det i undervisningen finns förutsättningar för samverkan mellan lärare och studie- och yrkesvägledare.117 115SKOLFS 2011:144 avsnitt 2.4. 116Skolverket: Stödmaterial för studie- och yrkesvägledning i undervisningen för grundskola och gymnasieskola. 2014 respektive 2017. 117Skolverket: Allmänna råd. Arbete med studie- och yrkesvägledning. Enligt Skolinspektionen är många av de generella förmågor som undervisningen i skolan ska ge eleverna, t.ex. förmågan att söka och kritiskt granska information också av betydelse för elevens möjlighet att fatta välgrundade beslut när det gäller fortsatt studie- och yrkesinriktning. Uppgift från Skolinspektionen. 3 REGLERINGEN AV STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDNINGEN I SKOLAN i snäv bemärkelse är den individuella vägledning som studie- och yrkesvägledaren ger i form av vägledningssamtal, individuellt och i grupp. Här ges den enskilde eleven möjlighet att reflektera över sig själv i relation till olika framtidsvägar.118 I den snäva vägledningen ingår även att informera om olika yrken och utbildningsvägar, behörighets- och antagningsregler m.m. Enligt har studie- och yrkesvägledarna ofta en nyckelroll i arbetet med både den snäva och den vida vägledningen.