rfr · H50WRFR13 · 2018-01-01 00:00:00 — Anlägg- ningen ska också fungera som ett centrum för forskning och utveckling kring hållbar och flexibel batteriproduktion. anser att de miljö- och klimatmässiga fördelarna med en svensk storskalig batteriproduktion är stora. Bland annat medför den svenska elmixen att koldioxidavtrycken för bat- teriproduktion kan halveras jämfört med exempelvis den asiatiska elmixen. Batterier kommer också att få en stor betydelse i omställningen av transport- systemet och vägen fram till ett hållbart svenskt energisystem.470 I ett senare skede planerar Northvolt att bygga en fabrik i . 467Energimyndigheten (), s. 75. 470Energimyndighetens webbplats (a). 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I 9.2.10 Försök med elvägar genomförs Mellan och finns en elvägssträcka för lastbilar på prov. På sträckan finns luftledningar, och de lastbilar som vill kunna ut- nyttja elen måste ha strömavtagare monterade bakom hytten. Strömavtagaren har kontaktskenor som fälls upp och släpar mot de luftburna elledningarna. Lastbilarna har även en dieselmotor för användning utanför elvägen.471 Mellan och anläggs en teststräcka . Här används en teknik som innebär att en elskena i vägbanan laddar fordonet via en strömavtagare som fälls ned automatiskt under lastbilen när fordonet kom- mer upp på elvägen. Lastbilarna är hybrider, och förbränningsmotorn stängs av när fordonet ansluter till elskenan. Strömavtagaren kopplas automatiskt ur vid omkörning eller avfart. Dessutom har försök utförts med elskenor på en testbana i Hällered.472 9.3 Stöd till forskning och utveckling Storleken på de svenska anslagen till energiforskning är jämförbart med de flesta andra forskningsstöd. utmärker sig dock genom att lägga en stor andel av medlen på forskning om energieffektivisering inom transportsektorn. Likaså är de svenska anslagen till forskning om biodrivme- del jämförelsevis stora.473 De offentliga stöden till forskning, utveckling och produktion av fossifria drivmedel går till stora delar via , men även forskningsråd lämnar bidrag. Det finns även andra viktiga aktörer, exempelvis institut och lärosäten. Regeringen har dessutom det gett stöd till stora anläggningar i syfte att stötta demonstration och kommersialisering av andra generationens drivmedel.474 9.3.1 och forskningsråd fördelar medel ger stöd till forskning, innovation och demonstration finansierar forskningsaktiviteter kring biodrivmedel med 100–. De flesta projekt som får medel från Energi- myndigheten har medfinansiering från företag eller andra intressenter. Med- finansieringen är ungefär lika stor som myndighetens bidrag.475 kan stödja demonstration av ny teknik genom forsk- ningsstöd, men stöden får inte gå till kommersiella anläggningar. 471Trafikverket (2017b), s. 21. 472Trafikverket (2017b), s. 21. 473Tillväxtanalys (2016b), s. 13. 474Energimyndigheten (), s. 76. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I och produktionsstöd till produktion av biodrivmedel från avancerade råvaror möter inga hinder från . Sådant stöd ger möjlighet att gynna vissa typer av råvaror som har särskilda nyttor. dömer att stödet också kan gynna råvaror med låga markanspråk, biomassa som nyttjar annars outnyttjade marker (t.ex. vägkanter, nedlagd jordbruksmark m.m.) eller biodrivmedel med låga utsläpp av luftföroreningar vid förbrän- delade myndigheten bl.a. ut forskningsmedel till flera projekt om elfordon.477 tog myndigheten beslut om en ny programperiod av samverkansprogrammet Förnybara drivmedel och system. finansieras av F3:s parter. står för hälften av programmets budget på 44 miljoner kronor.478 har även gett stöd till framtagandet av en strategisk innovationsagenda för en fossiloberoende for- delar ut stöd till forskning om förnybar el, t.ex. i form av forsknings- och innovationsprogrammet El från solen. finansierar också olika , såsom Svenskt centrum för fram- tidens elnät och energilagring (Swegrids), Svenskt vattenkraftcentrum (SVC) och Svenskt vindkrafttekniskt centrum (SWPTC). har satsat på forskning och innovation inom biodrivmedelsområdet, och 2017 konsoliderades satsningen genom att två olika program lades samman i ett biodrivmedelsprogram som omfattar grammet fokuserar på biodrivmedel framställda från råvaror som lignin eller lignocellulosa från skogs- och jordbruk eller restprodukter. Svenskt förgasningscentrum (SFC), som bildades , är en nationell plattform för forskning och utveckling av förgasning av biomassa. program med stöd från är BRC () Vid BRC samverkar akademi och näringsliv för utveckling av biogasområdet. Forskningsprogrammet drivmedel och system bidrar med ana- lyser som kan ligga till grund för beslutsstöd och ökad systemförståelse hos exempelvis politiker, myndigheter och industrier. Det genomförs i samverkan mellan och Svenskt för förnybara driv- medel (F3), som bildades med stöd från Energimyndigheten.481 476Energimyndigheten (2016f), s. 54. 477Energimyndigheten (2016e), s. 74–75. 478Energimyndighetens webbplats (e). 479Syftet med strategiska innovationsagendor är att aktörer inom ett område gemensamt for- mulerar visioner och mål samt definierar behov och strategier för utvecklingen av ett visst innovationsområde. Den strategiska innovationsagendan Fossiloberoende fordonsflotta 2030 – Hur realiserar vi målet? togs fram 2016 av , , Energiforsk och 2030-sekretariatet. 480Energimyndighetens webbplats (d). 481Energimyndigheten (), s. 70–72. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I Forsknings- och innovationsprogrammet Biomassa för energi och material syftar till att utveckla utbudet av biobaserade råvaror, bl.a. till drivmedelspro- duktion.482 En annan, delvis drivmedelsrelaterad satsning är programmet For- donsstrategisk forskning och innovation (FFI). fanns en särskild utlysning om biogas men den avvecklades . Inom ramen för den tidigare utlysningen har medel gått till 31 olika pro- jekt, bl.a. utveckling av gasdrift för tunga lastbilar och bussar.483 och är de lärosäten som fått flest projekt finansierade av till forskning om och utveckling av drivmedel . Även och har fått finansiering av flera projekt. i getts medel till ett mindre antal projekt och bedriver forskning om t.ex. elektro- mobilitet. är värd för . Vid pågår t.ex. studier av hur BTL-tillverkning från skogsråvara kan integreras i massabruk. Vid sidan om finansierar även Formas, , Veten- skapsrådet, Mistra m.fl. forskning om fossilfria drivmedel. Biodrivmedels- forskningen är ofta en del av ett större sammanhang om t.ex. biobaserade pro- dukter eller biobaserad ekonomi. finansierar i viss mån demonstrat- ion och kommersialisering av ny teknik.484 fördelar medel till forskning och utveckling inom området fossil- fria transporter.485 har bl.a. gett finansiering till ett projekt om biodrivmedelstillverkning med hjälp av lignin och till utveckling av en digital affärsmodell för förbättrad infrastruktur för biodrivmedel i gles- bygd. , Mistra, beslutade att starta ett program om bioekonomi med skogens resurser i fokus. Syf- tet är att bidra till att ett koldioxidneutralt och fossilfritt 2045 genom att öka tillgången till alternativ som är förnybara, lättillgängliga och har ett konkurrenskraftigt pris. Bakgrunden till beslutet är en rapport som tagits fram av en internationell expertgrupp. Programmet kommer att ha en budget på varav från Mistra.486 Energiforsks nystartade program Biodrivmedel för 2030 ska göra det lättare för biodrivmedel att bli tillgängliga i stor skala över hela landet till en rimlig kostnad. Programmet har en budget på och pågår mellan . 482Energimyndighetens webbplats (b). 483Energimyndighetens webbplats (c). webbplats (f). 484Energimyndigheten (), s. 72–73. 485Vinnova (2016). 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I Strategiska innovations- och samverkansprogram , och Formas finansierar 17 strategiska innovat- ionsprogram. Inom programmen utvecklar företag, akademi och organisat- ioner tillsammans produkter och tjänster. Bioinnovation är ett strategiskt in- novationsprogram som kopplar ihop idéer, aktörer och kapital för att åstad- komma konkurrenskraftiga och biobaserade material, produkter och tjäns- ter.487 Målet är att skapa goda förutsättningar att öka förädlingsvärdet och kon- kurrenskraften inom den biobaserade sektorn. Bioinnovation har beviljats ett innovationsprojekt, Bioli2.0 – från lignin till biobaserade drivmedel och kemi- kalier. Företag, forskningsinstitut och akademi ska samarbeta för att utveckla processer för framställning av drivmedel baserade på lignin.488 Innovationsprogrammet Infrasweden syftar till att fördubbla hållbar- heten i den svenska transportinfrastrukturen till 2030 och att göra världsledande i innovativa infrastrukturlösningar. Programmet RE:Source ska bl.a. åstadkomma nya tekniska lösningar och affärsmodeller för hållbar resurs- och avfallshantering. Regeringens fem strategiska samverkansprogram grundar sig i Innova- tionsrådets bedömning av områden där står inför flera samhälleliga utmaningar. Programmen syftar till att genom samverkan mellan offentliga aktörer, näringsliv och akademi hitta nya, innovativa lösningar som stärker konkurrenskraften, bidrar till en hållbar utveckling och skapar fler jobb. Ett samverkansprogram heter Nästa generations resor och transporter, och ett pri- oriterat område inom programmet är att snabba på utvecklingen av elektrifie- rade fordon. Inom programmet Cirkulär och biobaserad ekonomi kan särskilt nämnas den grupp som arbetar med biodrivmedel. Gruppen fokuserar på att ska bli fossilfritt genom ökad produktion av biodrivmedel från in- hemsk bioråvara. Inom ramen för de strategiska samverkansprogrammen satsar regeringen på en testbädd för elektromobilitet i . och ska gemensamt bygga upp anläggningen och äga den. Fyra industri- parter (AB , , och ) del- tar, liksom fem tekniska högskolor (, Lunds uni- versitet, KTH, och ).489 9.3.2 Flera institut tar fram kunskap och bygger broar till företag () är största forskningsinstitut. Huvuddelen av Rises verksamhet bedrivs i projektform inom ramen för forsk- ningsprogram eller i projekt med enskilda företag. 488Energimyndigheten (), s. 75–76. 489Regeringens webbplats (a). 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I analyser, provningar, tester och demonstrationer. Verksamhet kopplat till fos- silfria drivmedel bedrivs i flera divisioner och många enheter, där de mest framträdande är bioekonomi, samhällsbyggnad och biovetenskap och material. Verksamheten omfattar kompetens inom biodrivmedel från de flesta råvaror samt testbäddar för ett flertal olika omvandlingsprocesser, systemana- lys m.m. har flera pilotanläggningar och testbäddar för att utveckla bio- raffinaderier. har också omfattande verksamhet inom området elektro- mobilitet. Verksamhet kring icke-fossila drivmedel koordineras genom affärs- området energi och bioekonomi samt affärsområdet mobilitet. F3 – Svenskt för förnybara drivmedel F3 är en samverkansorganisation vars syfte är att bidra med bred och veten- skapligt grundad kunskap om förnybara drivmedel. Avsikten är att ge stöd för strategisk planering av åtgärder på kort sikt för att nå långsiktiga mål och visioner. Målgrupperna är industrin, myndigheterna och politiken. F3 publice- rar både synteser av det aktuella forskningsläget och egna forskningsstudier. Vidare utgör F3 en nationell plattform för samverkan med andra FoI-program (forskning och innovation), gentemot Horisont 2020 och för annat interna- tionellt samarbete. F3 finansieras av sina parter och och får också medel från för att fungera som svensk påverkansplatt- form gentemot Horisont 2020. Tillsammans med del- finansierar F3:s parter samverkansprogrammet Förnybara drivmedel och sys- tem. Många högskolor, forskningsinstitut och industriföretag ingår som parter i F3:s nätverk, och Industriteknik fungerar som värd för organisa- tionen. Stiftelsen arbetar med flera områden som berör fossiloberoende transporter. Till exempel är biogas ett av institutets särskilda kompetensområden, liksom systemstudier för olika användningar av bio- massaresurser. Ett annat område är metod och standardutveckling för sociala frågor kopplat till biodrivmedel. Ytterligare exempel är energibesparingar inom järnvägstransporter och utformning av miljözoner. 9.4 Osäkerhet kan ha påverkat investeringar och övriga myndigheter i (, Trafikanalys, Transportstyrelsen, och ) pekar på att investeringar i biodrivmedelsanläggningar har uteblivit på grund av osäkerhet om vilka lagar och regler som ska gälla på lång sikt. Biodrivmedel i vägtrafi- ken har gynnats genom att de helt eller delvis undantagits från energi- och koldioxidskatt. I och med att denna skattenedsättning räknas som ett statsstöd enligt krävs godkännande. Ef- tersom godkännandena från i bästa fall sträcker sig över ett 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I par år och statsstödsreglerna dessutom uppdateras har inte lång- siktighet kunnat uppnås med en sådan lösning, enligt Soft-myndigheterna. Dessutom föreskriver statsstödsreglerna att biodrivmedel efter skattebefriel- sen inte får kosta mindre än det drivmedel de ersätter. Om det visar sig att biodrivmedel blivit överkompenserade måste skatten ändras, och de aktörer som erhållit skattebefrielse riskerar att bli avkrävda att avlägga skatten retro- Den inbyggda osäkerhet om vilka ekonomiska incitament som finns i ett sådant system har enligt och de andra myndigheter som ingår i Soft gjort att få investeringar i biodrivmedelsanläggningar har skett i I stället har en stor andel av det biodrivmedel som används i importerats från andra länder.490 Nivån på skattebefrielsen för biodrivmedel har dessutom baserats på histo- riska kostnader för både biodrivmedel och det fossila alternativet. i t.ex. oljepris eller råvarukostnader för biodrivmedel har därför kunnat inne- bära att biodrivmedel blivit underkompenserade och måste säl- jas till ett högre pris än det fossila alternativet, vilket särskilt försämrat de höginblandade drivmedlens (FAME och etanol) konkurrenskraft.491 Ytterligare en nackdel med skattebefrielsen för biodrivmedel, enligt Soft, är att det inte funnits något incitament i systemet att använda biodrivmedel med en högre klimatprestanda än lägstanivån enligt de krav som hållbarhets- har gjort att det inte har gått att skapa en tillräcklig prisskillnad mellan biodrivmedel och fossila drivmedel för att öka användningen. Användningen har i stället blivit beroende av drivmed- lens konkurrenskraft som i sin tur berott på skattenedsättningens storlek (vil- ken begränsas av överkompensationsreglerna) samt världsmarknadspriserna för de olika drivmedlen. Ordningen med statsstödsgodkännanden och över- kompensationsregler har gjort att marknaden inte fått de långsiktigt stabila spelregler som behövts för att investeringar ska kunna ske.492 9.4.1 Det finns styrkor och svagheter i innovationssystemet för bioraffinaderier Svenska forskare har studerat vilka policyinstrument som krävs för att den tekniska utvecklingen av avancerade bioraffinaderier ska stimuleras. Studien tar upp svagheter i det svenska innovationssystemet för bioraffinaderier. Här nämns bl.a. svag samordning mellan statliga departement, företag och region- ala aktörer och svagt deltagande från industrins sida. Ett annat exempel är otill- räckliga politiska instrument i nischmarknadsfasen liksom problem i samband med forskningsinfrastrukturen, såsom otydligheter vad gäller roller, sam- arbete, ägande och finansiering av infrastrukturen. En slutsats är att det i Sve- rige – och inte bara här – finns få nischmarknader för avancerade bioraffina- 490 (2016f), s. 11. (2017h), s. 43. 491 (2016f), s. 12. 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I derier och brist på långsiktiga politiska instrument för de mer etablerade för- nybara bränslena. Det finns ett behov av innovationspolitiska instrument som skapar marknader för förnybara bränslen i syfte att stödja teknologisk utveck- ling under en inledande nischmarknadsfas och för att göra det möjligt att bygga storskaliga anläggningar. Sådana åtgärder kompletterar användningen av tek- niskt neutrala politiska instrument som t.ex. prissättning på koldioxid. Exem- pel på politiska instrument är offentlig upphandling och olika typer av pris- garantier.493 kan forskarna utifrån samma empiriska underlag se att det svenska innovationssystemet har ett antal styrkor: långsiktig forskningsfi- nansiering, en betydelsefull forskningsinfrastruktur och starka närverk mellan olika aktörer.494 •Den svenska produktionen av FAME, etanol, biogas, HVO och biobensin var uppskattningsvis knappt 2016. •Biogas- och HVO-tillverkningen är störst. Tillverkningen av HVO, biogas och etanol ökar i . Även tillverkningen av biobensin ökar, om än från en mycket låg nivå. Den inhemska produktionen av FAME minskar. Det finns ingen tillverkning av biobränsle till flyg i . •I producerades ungefär biodrivmedel från inhemska rå- varor 2016. •Ungefär av råvarorna till de biodrivmedel som används i Sve- rige importeras. Det mesta är HVO gjort på råvaror från EU men också från och . importerar också en del FAME-råvaror från olika EU-länder. •Sverige importerar el under vissa perioder men är sammantaget en netto- exportör av el. •Elvägar testas, och ett företag bygger upp tillverkning av bilbatterier. •Energimyndigheten men också många andra finansiärer fördelar anslag inom området forskning och utveckling av fossilfria drivmedel. •Det finns flera och inom området. •Inom den svenska forskningen och utvecklingen riktas ett stort intresse mot drivmedel från skogsråvaror och biprodukter från trä- och massaindustrierna. Flera företag planerar storskaliga investeringar. •Tidigare gjordes satsningar på metanol- och DME-utveckling i men dessa har lagts i malpåse. •En studie har pekat på att det svenska innovationssystemet för bioraffina- derier har ett antal styrkor men också svagheter i form av t.ex. bristande samordning mellan statliga departement, företag och regionala aktörer, svagt deltagande från industrins sida, otillräckliga politiska instrument i 493Hellsmark, Hans & (2017). 494Hellsmark, Hans m.fl. (2016). 9 MYCKET PÅ GÅNG INOM FORSKNING OCH UTVECKLING AV ICKE-FOSSILA DRIVMEDEL I nischmarknadsfasen samt problem med roller, samarbete, ägande och finansiering av infrastrukturen. •Energimyndigheten och övriga myndigheter i Soft-samarbetet pekar på att investeringar i biodrivmedelsanläggningar har uteblivit på grund av osä- kerhet om långsiktiga lagar och regler. 10 Utblick mot andra länder Utsläpp från transportsektorn är ett globalt problem som till stora delar ska lösas på nationell nivå. Enskilda länders vägval kommer att påverka utvecklingen, och det är därför intressant att ta reda på i vilken riktning andra länder väljer att gå. Urvalet av länder har gjorts utifrån ett intresse för länder med liknande för- utsättning (, och ), EU-länder som har gjort olika väg- val (, och ) samt stora marknader vars utveckling kommer att påverka (, , , och In- dien). Förnybartdirektivets beräkningsmodell räknar biodrivmedel som framställs av avfall och restprodukter dubbelt. Enligt den modellen hade den största andelen biodrivmedel i EU 2015 (). Även hade en stor biodrivmedelsandel (), medan () och () hade en mindre andel. Flera europeiska länder har en bit kvar till 2020-målet om 10 procents användning av förnybara drivmedel, t.ex. Tysk- land (), () och ().495 Likaså har som , , , och relativt liten andel icke-fossila drivmedel. Att olika länder väljer olika alternativ betyder också skillnader i valet av styrmedel bakom omställningen till icke-fossila drivmedel. I en rapport från Tillväxtanalys496 framgår att länder som har en betydelsefull fordonsindustri ofta har valt en inriktning på elfordon eller vätgas medan länder med stora industriintressen i naturgas tenderar att gynna den tekniken. Länder som på detta sätt utgår från näringspolitiska hänsyn i omställningen av transportsyste- met använder sig ofta av styrmedel som stöder både utveckling av och efter- frågan på en viss teknik. 10.1 (, och ) tar olika vägar 10.1.1 tar skogsvägen mot förnybara drivmedel Skogsindustrin spelar en mycket viktig roll både för ekonomi och för omställningen till icke-fossila drivmedel. Det finns ett nära och utvecklat sam- arbete mellan skogs- och biodrivmedelsindustrierna och tillsammans med den har en gemensam vision skapats om att utveckla biodrivmedel till vägtransportsektorn och luftfarten samt LNG till sjöfarten.497 Biodiesel (främst HVO) och etanol (främst E10) är de vanligaste biodrivmedlen som tankas i 495Eurostat (2015). 496Tillväxtanalys (2016b). 10 UTBLICK MOT ANDRA LÄNDER i dag.498 Det nationella mål som satts upp är att andelen förnybara drivmedel ska vara 2030.499 I har två tillverkare gått samman för att tillverka elbussar. en normallång stadsbuss byggd på aluminiumram och med små batterier och är därför lättare än en standardbuss. Det gör att energiförbrukningen är De små batterierna kan snabbladdas på 3–vid ändhållplatserna vilket gör att bussarna kan köras dygnet runt utan att behöva laddas i depå på Punktskatt och lag som ökar användningen av biodrivmedel Ett av de centrala styrmedel som ska leda mot ovan nämnda mål är lagen om främjande av användningen av biodrivmedel för transport. gör distributörer av drivmedel skyldiga att tillhandahålla biodrivmedel, och andelen biodrivmedel som ska distribueras till konsumtion ökar . 2020 ska andelen vara minst 20 procent.501 En annan lag som också fungerar som ett centralt styrmedel är lagen om punktskatt för flytande bränslen. innebär att biodrivmedel får en lägre skattenivå än fossila bränslen eftersom de har mindre koldioxidutsläpp och lägre värmevärden. släppsminskningar på blir helt skattebefriade, och drivmedel med utsläppsminskningar på 35–får en halverad skatt.502 ger den ett energi- och investeringsstöd till företag, kommuner och organisationer som driver projekt som främjar pro- duktionen eller användningen av förnybar energi.503 Stödet kan t.ex. uppgå till av investeringskostnaderna om projektet syftar till att utveckla för- nybara energikällor genom ny teknik. Inom ramen för energi- och investe- ringsstödet har även byggandet av ett nätverk av LNG-terminaler stått i fokus. –2018 har vidare den nuvarande finska regeringen beslutat att ge 100 miljoner euro i stöd till investeringar inom förnybar energi och ny teknik.504 Forskning, utveckling och samarbete med näringslivet Även om huvudsakligen har valt att satsa på biodrivmedel från skogs- råvaror har regeringen uttryckt en ambition att på också använda 498 (), s. 14, 22f, 54. Se även arbets- och näringsministe- rium (2017), s. 67. 499 arbets- och näringsministerium (2017), s. 27. 500 Bussmagasinets webbplats. 501 Finlex (2017a). 502 Finlex (2017b). 503 arbets- och näringsministeriums webbplats (a). 504 arbets- och näringsministeriums webbplats (b). 10 UTBLICK MOT ANDRA LÄNDER andra tekniker och energiformer, som el och vätgas. Detta återspeglas såväl i regeringens ökade investeringsstöd som i den nationella energi- och klimat- strategin.505 Exempelvis är en ambition att personbilsflottan 2030 ska bestå av minst 250 000 eldrivna bilar och minst 50 000 gasdrivna bilar.506 har lägst antal elbilar och laddstationer i , och regeringen avser att utveckla en bättre infrastruktur för el- och gasdrivna bilar.507 10.1.2 har världsledande elbilsanvändning Den norska elbilsanvändningen är stor. till elbilar per invånare har landet den högsta andelen i världen.508 Nästan var tredje nybil som såldes var en elbil.509 Inom luftfarten satsar landet på ökad användning av biobränsle, och Oslos flygplats blev den första internationella flygplatsen att erbjuda biobränsle till alla flygbolag.510 Sjöfarten tar med stöd av en särskild fond sats mot en omställning till LNG511, och bantrafiken drivs av förnybar el från norsk vattenkraft.512 av tågtrafiken drivs dock med diesel.513