rfr · H50WRFR24 · 2018-07-02 00:00:00 — Handledningen genomförs oftast av den grundläggande utbildningen () eftersom eleverna då står inför val av fortsatta studier eller yrke.393 Det är utbildade studie- och yrkesvägledare eller handledare som är ansvariga för undervisningen och det finns läromedel och annat material för undervisning i ämnet.394 Elevhandledningen i klasserna sköts i allmänhet av studiehandledaren, som är en lärare som specialiserat sig på detta. I de lägre klasserna genomförs handledningen i samband med undervisningen i andra ämnen eller skolans övriga verksamhet. I är handledningen som gäller fortsatt utbildning mer individuellt utformad för elever i behov av särskilt stöd än för övriga elever. I elevhandledningen tar man upp ämnen som studiefärdigheter och skolgång, självkännedom, möjligheter till fortsatta studier, yrken, yrkesområden 391SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 393Utbildningsstyrelsen: Kriterier för god handledning i den grundläggande utbildningen, gymnasieutbildningen och yrkesutbildningen. Informationsmaterial 2014:6 samt Utbildningsstyrelsens webbplats. 394SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. Eleverna får lära sig behärska olika verktyg för informationssökning och använda de rådgivnings- och handledningstjänster som samhället erbjuder. I de högsta klasserna i anordnas arbetslivsorientering som ska ge grund för elevernas val av utbildning och yrke. Eleverna bekantar sig då med arbetslivet under en eller långa praoperioder. I samband med dem kan eleverna också ges möjligheter att förlägga sin prao till yrkesutbildningar,395 något som den svenska föreslagit borde införas också i Sverige.396 I varierar sättet att organisera vägledningen mellan skolorna, men det är vanligtvis klassläraren i som koordinerar ämnesområdet Uddannelses-, erhvervsog arbejdsmarkedsorientering (UEA) som ges från förskoleklass till och med årskurs 9. Ämnet UEA kännetecknas av många aktiviteter utanför skolan, såsom studiebesök, introduktionskurser för ungdomsutbildningar, praktikplatser i företag och kontakter med organisationer eller branscher. har inte någon tid avsatt i timplanen, men det är ett av tre obligatoriska ämnesområden.397 Målet med UEA, undervisningens innehåll, vad som ska uppnås i olika årkurser och stöd för genomförandet finns formulerade i nationella styrdokument.398 Utöver den vägledning som skolorna ansvarar för finns även lokala vägledningscentra för ungdomar (Ungdommens Uddannelsesvejledning)399. Vägledningscentrum samarbetar med skolorna och stöder lärarna i deras vägledningsarbete. Därutöver finns även en nationell internetbaserad e-vägledningsservice (e-Guidence) samt en nationell vägledningsportal400. Liksom i har elever i enligt lag rätt till studie- och yrkesvägledning som tillgodoser deras behov av vägledning.401 infördes även ämnet Utdanninsgvalg i med en egen kursplan och ett visst antal timmar i timplanen. Kursen vänder sig till elever i senare årskurser. Utbildningen ska ge eleverna erfarenhet av innehåll, uppgifter och arbetssätt i olika utbildningar på gymnasiet och i yrken och innehåller praktik. Syftet är att eleverna ska kunna göra kunskapsbaserade val av utbildning och 395Utbildningsstyrelsen: Kriterier för god handledning i den grundläggande utbildningen, gymnasieutbildningen och yrkesutbildningen. Informationsmaterial 2014:6 samt Utbildningsstyrelsens webbplats. 396Yrkesprogramsutredningen: Välja yrke. 397Euroguidance , for Higher Education: Guidance in Education – the educational guidance system in . 398SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 399Därutöver finns även regionala vägledningscentra som vänder sig till alla medborgare. Ett annat uttalat mål för kursen är att minska omval och avhopp i gym- 9.4 Tydlig struktur i vägledningsarbetet i Man kan konstatera att vid en jämförelse med de nordiska länderna, framför allt med , avviker genom att många huvudmän och skolor i inte arbetar lika systematiskt med vägledningen. En orsak till detta kan vara att den svenska regleringen av studie- och yrkesvägledningen uppfattas som otydligare än den finska, vilket medför att verksamheten inte prioriteras. I finns även tid för vägledningen avsatt på schemat. I undersökning Programme for International Student () ingick 2012 frågor som rörde studie- och yrkesvägledning. Bland andra länder deltog i denna undersökning. (deltog inte i denna del av PISA-undersökningen.) Analysen visar att de finländska ungdomarna i hög utsträckning deltagit i olika vägledningsaktiviteter (career planning activities) som skolan annordnat och de finländska elevernas svar visar också att de i högre omfattning än ungdomarna i övriga undersökta länder även tillgodogjort sig vägledningen.403 402Euroguidance: och SKL: Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. 403European (): An Analysis of the Career De- velopment Items in 2012 and of their Relationship to the Characteristics of Countries, Schools, Students and Families. Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid Betänkande 2006/07:UbU15 Frisökning – ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. Betänkande 2011/12:UbU15 Gymnasieskolan Betänkande 2012/13:KU21 Redogörelser för behandlingen av skrivelser Betänkande 2012/13:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Betänkande 2016/17:SfU19 Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå Betänkande 2016/17:UbU18 Skolväsendet – lärare och elever 2017/18:UbU9 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Betänkande 2017/18:UbU23 En gymnasieutbildning för alla Betänkande 2017/18:FiU49 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid, Översyn av riksdagsordningen Proposition 1971:34 Kungl. Maj:ts proposition om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola Proposition 2006/07:71 Frisökning – ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. Proposition 2009/10:149 En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16 Proposition 2016/17:133 Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå Proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla 2017/18:RFR24 KÄLLFÖRTECKNING Proposition 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter Proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Proposition 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd Riksdagsskrivelse 2006/07:163 Riksdagsskrivelse 2011/12:235 Riksdagsskrivelse 2012/13:113 Riksdagsskrivelse 2016/17:239 Riksdagsskrivelse 2017/18:75 Riksdagsskrivelse 2017/18:155 Författningar, regeringsbeslut, internationella konventioner m.m. konvention om barnets rättigheter (). Kommittédirektiv 2015:15, Tilläggsdirektiv till Kommittédirektiv 2015:70, Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar Kommittédirektiv 2016:82, Tilläggsdirektiv till samordnare för unga som varken arbetar eller studerar Kommittédirektiv 2017:116, En utvecklad studie- och yrkesvägledning Protokoll 2016/17:32, sammanträde Regeringens skrivelse 2012/13:75 Regeringsbeslut N2012/6275/RT Regeringsbeslut N2015/02413/RTS Regeringsbeslut U2015/3357/S Regeringsbeslut N2017/07839/RTS Regeringsbeslut U2017/00300/S Regeringsformen Regleringsbrev till , U2015/01806/GV, U2015/02800/S, U2015/03785/S, uppdrag 13 SFS 2002:760 Förordningen om uppdragsutbildning via universitet och högskolor SFS 2007:223 Förordning om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal SFS 2010:2039 Gymnasieförordningen SFS 2011:185 Skolförordningen SFS 2011:556 Förordning med instruktion för SFS 2011:1108 Förordningen om vuxenutbildning SFS 2015:1047 Förordning med instruktion för SFS 2017:353 Lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå SFS 2017:725 Kommunallagen SFS 2018:49 Förordning om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling SKOLFS 2010:37 Förordning om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet SKOLFS 2011:144 Förordning om läroplan för gymnasieskolan SKOLFS 2013:180 Arbete med studie- och yrkesvägledning Utredningar, rapporter m.m. Bimrose, J, Effective guidance one year on: Evidence from longitudinal case studies in . , G , Evidence on Guidance and Counseling. Dresch, J, och , A, ”Vägen efter ” i , L (red). Att bana vägen mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. , The Evidence Base on Lifelong Guidance. ELGPN 2013–14. Europeiska kommissionen, Reducing early school leaving: messages and policy support. Euroguidance , for Higher Education, Guidance in Education – the educational guidance system in . 2017/18:RFR24 KÄLLFÖRTECKNING (), An Analysis of the Career Development Items in 2012 and of their Relationship to the Characteristics of Countries, Schools, Students and Families. Pa- per No. Hooley, T och , V, The Economic Benefits of Career Guidance. och N, Samhällsförlusten av skolmisslyckande och värdet av att rädda fler i varje årskull. utvärdering (IFAU) och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden. didaktik, , Studie- och yrkesledarenkät , M, som kunskapsområde. En nordisk jämförelse. , A, Kvalet inför valet. Om elevers förväntningar och möten med vägledare i . , A, Karriärvägledning – En forskningsöversikt. , L, Vägledning på gymnasiemarknaden. – En forskningsöversikt, , (red.). , L och , G, Vägledningen i av decentralisering och avreglering i Att bana vägen mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. , L (red.) , Effekter av vägledning. , Vad säger statistiken om skolan i din kommun? Elevresultat, likvärdighet, resursanvändning, lärarlöner och behörighet . , Vägledning: En förutsättning för att lyckas i skolan och livet. 1 500 gymnasieelever om studie- och yrkesvägledningen de fick i . , Vägledning måste bli hela skolans ansvar. Så tycker vägledarna att studie- och yrkesvägledningen fungerar i praktiken. National Dropout Prevention Center/Network and Communities In Schools, Inc., Dropout Risk Factors and Exemplary Programs: A Technical Report. , Wadeskog A, och N: Utanförskapets pris. En bok om förebyggande sociala investeringar. , G, I backspegeln i , red. Att bana vägen mot framtiden. , Equity and Quality in Education: Supporting Disadvantaged Students and Schools. , Getting Skills . , Investing in Youth. , The Resilience of Students with an Immigrant Background. Factors that Shape Well-being. , och E, Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen. En bakgrund och tre fallstudier. och , Unga och utanförskap i , i och J (red. ): For det som vokser, Unge, psykisk uhelse of tidlig uförepensjonering i . Panican, , Rådgivare, vägledare och mäklare – om roll och betydelse för gymnasievalet. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar, Kommunernas aktivitetsansvar. SKL, Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. SKL, Socioekonomisk resursfördelning till skolor. Så kan kommunerna göra. SKL, Utbildning – nyckeln till arbete. Skolinspektionen, Beslut om att inleda tematisk kvalitetsgranskning av nyanlända elevers utbildningsvägar efter språkintroduktion. Skolinspektionen, Språkintroduktion i gymnasieskolan. Skolinspektionen, i . Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:3252 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4315 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4522 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4543 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4589 2017/18:RFR24 KÄLLFÖRTECKNING Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:4602 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9077 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9214 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9282 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9536 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9610 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9630 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9664 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9681 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9730 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9733 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9757 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:9759 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:10004 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:10032 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:10052 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2015:10062 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2016:4394 Skolinspektionen, Beslut och rapporter: ärendenummer 2016:5040 , Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. En kvantitativ studie av utvecklingen i slutet av . , Betyg och studieresultat 2016. PM , Betyg och studieresultat 2017. , Börja om på nytt program i gymnasieskolan. Statistik och elevröster. , Gymnasial lärlingsutbildning 2008–2011. Deltagande, elevernas erfarenheter och studieresultat. , Kvalitet i studie- och yrkesvägledning – hela skolans ansvar. , Kvalitetsgranskning av studie- och yrkesorientering inom . , Redovisning av uppdrag om att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. , allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. , allmänna råd med kommentarer. Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. , allmänna råd med kommentarer. Utbildning för nyanlända elever. , Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. , Stödmaterial för studie- och yrkesvägledning i undervisningen för grundskola och gymnasieskola. , Ungdomars uppfattning om gymnasievalet. , Ungdomars utbildnings- och yrkesval – i egna och andras ögon. , Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet. 2005 , Vad gör ungdomar efter gymnasieskolan? 2014 , Redovisning av regeringsuppdrag, dnr. SOU 1945:43, skolutredning: Skolungdomens vägledning till utbildning och yrke SOU 2001:45, Utredningen om vägledningen i skolväsendet: Kariärvägledning.se.nu SOU 2011:11, , bilaga 2, : Att få fotfäste på arbetsmarknaden, i , S m.fl. (red.) SOU 2013:74, Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar: Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan SOU 2014:5, : Staten får inte abdikera! – om kommunaliseringen av den svenska skolan SOU 2015:97, : Välja yrke. SOU 2016:19, : blir svensk lag SOU 2016:77, : En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning SOU 2016:94, Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro: Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera 2017/18:RFR24 KÄLLFÖRTECKNING SOU 2017:20, : Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning SOU 2018:11, Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar: Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar , Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för . , Skills in Europe. Svenskt näringsliv, Bra att granskar svenska matchningsproblem. , Från avhopp till examen. Så vill skolan utveckla skolan. Svenskt näringsliv, Vikten av vägledning. Studie- och yrkesvägledningens utmaningar. , Etiska riktlinjer. 2017 Ungdomsbarometern och Skolsamverkan, Syv-barometern 2016 UKÄ, Kvalitetsutvärdering av studie- och yrkesvägledarexamen. Reg.nr 411- 663-13. UKÄ, rapport 2016:8 om uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor Utbildningsstyrelsen, Kriterier för god handledning i den grundläggande utbildningen, gymnasieutbildningen och yrkesutbildningen. , M, med syo. 1940/41–1990/91. rapportserie 12:2008 Individen, vägarna, valen. Karriärval och vägledning i socialt, mångkulturellt och könsperspektiv J, , M, , E, , C, , K T, Dropout prevention and intervention programs: Effects on school completion and dropout among school-aged children and youth. Europeiska kommissionen, School Education Gateway, Toolkit for Schools, schooleducationgateway.eu Utbildningsstyrelsens webbplats, oph.fi Intervjuer och muntliga uppgifter , , lärare och konsult inom studie- och yrkesvägledning , kultur och identitet vid , , Fil. , , Universitetslektor () , , professor () , , docent () myndighetsnätverk för studie- och yrkesvägledning nationella referensgrupp för studie- och yrkesvägledare , , Fil. Kommuner och Landsting, SKL SCB: Resultatrapport för utbildningsutskottets enkät till rektorer SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 BILAGA 1 SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER SCB: RESULTATRAPPORT FÖR UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA1 Diagram: utbildningsutskottets enkät till rektorer Redovisning av resultat av utbildningsutskottets enkät till rektorer i grundre- spektive gymnasieskolan om rektorernas arbete med att leda arbetet med studie- och yrkesvägledning 2018. För SCB:s statistiska resultatrapport, se vidare bilaga 1. DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 BILAGA 2 DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER DIAGRAM: UTBILDNINGSUTSKOTTETS ENKÄT TILL REKTORER BILAGA 2 Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering