rfr · H50WRFR17 · 2018-06-08 00:00:00 — I det läget var vår bedömning att vi inte hade något annat val än att helt och hållet satsa på att försöka rädda inflationsmålet. Sedan tycker jag att man i den här diskussionen måste fundera på och ställa sig frågan om det över huvud taget är lämpligt att adressera hushållens skuldsättning med en högre reporänta. har skillnaden mellan styrräntan i och i varit liten. Det har funnits skillnader men aldrig större än en procentenhet, och för det mesta har skillnaden varit mycket mindre än så. Men tittar man på prisutvecklingen på bostäder i och i är det en dramatisk skillnad. I har husprisökningarna varit medan de i har varit . Det här visar att man med i princip samma styrränta kan få en helt annan utveckling på bostadspriser, om man har andra strukturer på bostadsmarknaden. Min slutsats av det här blir ju att det är vettigare att satsa på att förbättra dessa strukturer och inte straffa hela ekonomin med en hög ränta som lösning på problemet. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Sedan går jag över till frågan om variationsband runt inflationsmålet. tember 2017 lade vi till variationsbandet om en procentenhet uppåt och nedåt runt inflationsmålet på . En anledning till att jag vill kommentera det är att tog in det här som en komponent i inflationsmål. Han sa att det var plus minus som är målet. också en diskussion om att det här skulle ge oss ökad flexibilitet. När vi införde variationsbandet var vi väldigt noga med att förklara att det inte är ett målintervall, utan att vi siktar alltjämt på , men tanken är att det ska bidra till att illustrera att det är svårt att klara , även om man gör sitt bästa för att klara det. För att vara lite övertydlig ändrade vi också namn och kallade det inte för toleransintervall som det hette tidigare utan vi kallade det för just variationsband. Tanken var ju att vi skulle visa att detta inte var någonting som skulle tolereras, utan det var snarare ett sätt att illustrera Det kanske viktigaste skälet till att det inte är ett målintervall, som jag ser det, är att det skulle få rätt så dramatiska konsekvenser på lönebildningen. betydligt mer stabil lönebildning är ju – jämfört med – den största vinsten med inflationsmålspolitiken, tycker jag. ned betydande tid i löneförhandlingarna på att förhandla om antagandet för den framtida inflationen. Med ett trovärdigt inflationsmål klarar man av detta , om man tror på . blir det lite högre, ibland lite lägre, men genomsnittet är . Sedan kan man i stället gå vidare och förhandla om andra viktiga saker i lönebildningen. Skulle vi nu i stället införa ett målintervall – som framställning tyder på att vi redan har, vilket vi inte har – på 1–skulle ju förutsätt- ningarna för lönebildningen kullkastas rejält, som jag ser det. exempel skulle förhandlas och man jämför med 1 eller 3 procent skulle skillnaden i konkurrenskraft och köpkraft bli . jag skulle försvåra lönebildningen betydligt. Alla vinster med ökad flexibilitet måste då vägas mot den här, som jag menar, rätt så stora kostnaden. , : Jag tänkte göra två kommentarer, dels om måluppfyllelsen, dels om förslag när det gäller analysområden som borde titta närmare på. När det gäller måluppfyllelsen är det ofta en synpunkt om att är alldeles för fokuserad på detaljer. Detta med att ha en inflation som ligger på 1,7–1,, är det inte good enough? Varför ska vi hålla på med dessa Jag vill beskriva det som att vi helt enkelt är noga med tiondelar. bara noga med helheten i den svenska ekonomiska utvecklingen, vi bryr oss också om detaljerna. Det strukturerar vårt eget arbete och inte minst ska det möjliggöra en extern granskning av vårt arbete. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Jag tror att kritiken mot att vi fokuserar på detaljerna i vårt arbete handlar nog mera om en önskan att påbörja räntehöjningar. Vi touchade på 2-procents- målet , och är det att komma ur minusräntorna. Så brukar det ofta låta. Men då är direktionens majoritet av den uppfattningen att det ännu inte är moget att påbörja en sådan resa. Vi vet alla att det har tagit och krävts mer stimulanser än vad någon hade föreställt sig för att stabilisera inflationen och därmed få tillbaka inflationsförväntningarna nära målet. Vi vill inte riskera det som har åstadkommits, utan vi vill nu hålla en stabil inflation så pass mycket att inflationsförväntningarna är förankrade. De som vill att vi ska ta lite mer risker verkar inte tycka att det spelar så stor roll om det skulle bli en lite för låg inflation, att den fastnar på för låg nivå. Men låt mig då säga att en sådan situation skulle vara ett väldigt dåligt utgångsläge vid framtida lågkonjunkturer. Har inflationen lagt sig på för låg nivå innebär det till att börja med en ökad risk för deflation, vilket definitivt skulle vara väldigt allvarligt i en framtida lågkonjunktur. Men även om det inte behöver gå så illa vet vi att en för låg inflation försvårar lönebildningen. Det blir inte på samma sätt som vid en väl fungerande inflationsmålsregim då det underlättar för reallöneökningar mellan branscher och olika personer i ett företag. En inflation som fastnar på för låg nivå är i förlängningen dåligt, och det får ekonomin att fungera sämre. Det leder till högre arbetslöshet och sämre produktivitet. När det sedan gäller förslag till analysområden har hon naturligtvis helt rätt i att det ingår i vårt uppdrag att förstå omvärldens förändringar. Man ska komma ihåg att sett till svensk BNP och till antal anställda är en väldigt liten centralbank. Vi vill ha det så, vi tror att det är ett effektivt sätt att arbeta på. Vi väljer noga vad vi lägger vårt analyskrut på. När det gäller digitaliseringsfrågorna hade vi en fördjupning i den mest prominenta analysprodukt som vi har, nämligen den penningpolitiska rapporten. Vi har också ett antal fördjupade frågor i återkommande företagsintervjuer kring hur affärsmodellerna i näringslivet och prissättningen förändrats av den nya tekniken. Beträffande demografi är det en återkommande diskussion, men senast i fördjupningen om den långsiktiga jämviktsräntenivån var det här en viktig fråga. När det gäller klimat och hållbarhet var det en slagkraftig parallell som gjorde till hemsida jämfört med vår hemsida. Men jag tycker inte att parallellen är helt korrekt. Man ska komma ihåg att har, förutom att man är centralbank precis som , ansvaret för mikrotillsyn, för makrotillsyn och för konsumentskyddet. Går man in på så hittar man en hel del i de här frågorna. Det ska inte ses som en uppfattning att dessa frågor inte är viktiga också för en centralbank. forskningsenhet har bland många olika intressanta projekt ett forskningsprojekt som bland annat tittar på hur marknader svarar på en utveckling med bristande naturresurser. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Så här långt följer direktionen med i den internationella forskningen och i policydebatten. Vi får nog också anledning att göra det också Ordföranden: Då har ledamöterna möjlighet att ställa frågor. med att själv ställa en fråga. Med den här inledningen har vi fått en väldigt bred diskussion om penningpolitiken som är väldigt bra. Jag vill smalna in detta utifrån denna breda exposé och fokusera på valutakursen som med tiden har blivit en allt viktigare kanal för penningpolitiken. rar direktion att tidigare kronförsvagningar också är en orsak till att inflationen har blivit högre. Det finns också en graf som visar att de prognoser som har gjort kanske inte alltid har stämt överens med det som sedan har blivit verk- Kronan har försvagats mer medan oftast har talat om att kronan inte ska förstärkas alltför snabbt. Jag vill fråga hur ni ser på det. beror det på att det inte har gått åt det hållet, att kronan har stärkts, utan att den snarare har fortsatt försvagats och försvagats kraftigare än i prognoserna? ni detta som temporärt och beroende på er penningpolitik, eller finns det några andra mer permanenta inslag som gör att kronan över borde vara Det var min fråga. (M): Tack för många bra inlägg! Jag tycker att det är bra att vi har en mer öppen diskussion om och penningpolitiken. vill först och främst hänga på fråga och ställa en rak fråga om kron- Är det någon i direktionen som ser det som ett problem att kronan är så pass svag som den är? Väger ni in det i penningpolitiken? är någon i direktionen som har en mening som sticker ut vore det trevligt att Sedan har jag en annan fråga. serade inflationsmålet var ju tanken att prisstabilitet skulle motverka godtyck- lig inkomst- och förmögenhetsfördelning. Den låga räntan under de senaste åren har drivit på en viss godtycklighet, tycker jag, när det gäller den här för- delningen, det vill säga mellan dem som äger ett boende och dem som inte gör Hur ser ni på det? Hur tänker ni kring det? Bedömer ni att effekten låg arbetslöshet väger upp detta? Eller ser ni det som ett problem när annonserade detta 1993? (SD): Herr ordförande! Jag har en fråga gällande det vari- ationsband som infördes . Då skickade ni ut en pm till orga- nisationer och myndigheter där ni förklarade de föreslagna förändringarna. kommer ihåg de diskussioner som föranleddes av detta där ni kritiserades av olika remissinstanser som menade att var ett väldefinierat och tydligt ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Man menade då att förändringar i målformuleringen endast skulle resultera i osäkerhet kring målet och försvåra er kommunikation. har det gått , så jag undrar hur ni upplever att det här har mottagits och om det har inneburit några utmaningar i er kommunikation. Min andra fråga är hur i sitt beslut att byta målvariabel och införa ett variationsband har värderat det mandat som tilldelats som i sitt uppdrag ska föreslå eventuella förändringar av just samma karaktär. , : höll jag ett tal om penningpolitikens fördelningseffekter. Med hjälp av goda medarbetare hade vi studerat frågan: Vad innebär den expansiva penningpolitiken såsom har bedrivit den för fördelningen? Vi fann då två viktiga effekter. Den första var att tillgångspriser stiger. Vi vet att tillgångar är ojämnt fördelade i vårt samhälle. Men å andra sidan hade den expansiva penningpolitiken drivit ned arbetslösheten, och detta var en motverkande effekt. När det gäller de två effekterna tillsammans var det vår bedömning att det inte fanns några viktiga fördelningseffekter av penningpolitiken. Det fanns två motverkande effekter. Liknande resultat har man funnit i andra länder. Till exempel tyska har gjort en liknande studie. Vid det penningpolitiska mötet avvek jag från majoriteten. Jag tyckte att vi skulle höja reporäntan. Ett av mina skäl till att jag gjorde den bedömningen var att jag fann att den motverkande effekten på arbetslösheten inte längre fanns där. Min bedömning då var att arbetslösheten hade bottnat. En fortsatt expansiv penningpolitik skulle innebära att tillgångspriserna skulle stiga medan arbetslösheten inte längre skulle gå ned. Den här förändringen var ett av de avgörande skälen för mitt ställningstagande vid det tillfället. Det viktigaste skälet var att jag då gjorde den bedömningen att måluppfyllelsen är god. Vi ligger på inflationsmålet , och det har vi gjort och mer därtill. Resultatet är att vi då låg på målet. Vidare har inflationsförväntningarna legat kring med någon tiondel hit eller dit. Det är mitt svar på den fråga som du ställde, . , : Tack för frågorna! Vi är här för att prata om penningpolitiken 2017, men ändå kommer vi in på växelkursen . Låt mig göra ett försök när det gäller den frågan. När vi har gjort våra växelkursprognoser har vi alltid sagt att det är otroligt svårt att göra växelkursprognoser på kort sikt. Sannolikheten för att dessa prognoser inte slår in är väldigt stor. Det är många olika slumpmässiga faktorer som spelar roll för växelkursen på kort sikt. har vi en värld där penningpolitiken bland de stora centralbankerna drar åt olika håll. Då kan man förvänta sig en ökad osäkerhet, en ökad volatilitet, på många olika marknader. Det intryck som jag har är att den ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT svenska kronan är en liten valuta. Då får man räkna med att det svänger mer än vad det gör annars av osäkerhet som kommer utifrån. ungefär så det ser ut . tycker vi att det är rimligt att anta – vilket vi i och för sig har gjort – att växelkursen stärks och att det här är någon- Det brukar ändå vara så att för ett land, där det går bra i förhål- lande till andra länder, är det vad som brukar inträffa. Med det som bakgrund, om jag talar för mig själv och ingen annan, tycker jag att växelkursen inte är något problem. Vi har en flytande väx- elkurs, en flytande krona. Då får man räkna med att det svänger en del över Det är klart att det finns någonstans någon växelkurs som kan leda till problem om kronan stärks alldeles för fort. Men det finns naturligtvis ett läge åt andra hållet där det kan bli ett bekymmer. Men där är vi inte . När det gäller frågan om variationsband och hur det har fungerat tycker jag att det i det stora hela har fungerat väl. Diskussionen har rört sig Även om vi har ett inflationsmål på är osä- kerheten om den allmänna ekonomiska utvecklingen sådan att man inte kan räkna med att vi hamnar på , även om vi stiger upp och Då har vi tyckt att det på något sätt är lämpligt att illustrera detta för att beskriva ungefärligen över tiden var vi hamnar. Efter att vi genomförde dessa förändringar kan jag inte dra mig till minnes att vi hade någon större diskus- sion om den frågan eller något bekymmer med den. I det stora hela tycker jag att det har fungerat väl. Frågan om mandat är ytterst en politisk fråga hur man fastställer det mandat som ska eller bör ha för målet för penningpolitiken. Så det är en Vi får se vad utredningen kommer fram till. lever vi i en värld där ingenting av det maskineri som vi använder fanns tillgängligt 1993–1994 när nuvarande regim växte fram. laga efter läge, det vill säga anger ett inflationsmål på och har ställt sig bakom detta vid ett stort antal tillfällen. fungerat, men det går säkert också att göra det på en lång rad andra olika sätt. Ordföranden: Jag vill poängtera att frågeställningen om valutakursen hängde ihop med det som skriver på s. 28 i sin redogörelse för penning- Det finns naturligtvis aktuella kopplingar till den frågan, men det har verkligen med saken att göra. (MP): Tack för bra redogörelser och diskussion! frågan har varit uppe lite tidigare, vilket är glädjande. 2017 var det första helå- ret som klimatavtalet från gällde även i , och det är ett mål som har ställt sig bakom. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Jag hade kanske därför hoppats och förväntat mig att det skulle finnas åtminstone någon liten passus i redogörelsen om hur ser på till exempel hur tillgångarna påverkar klimatet. Vi ser andra aktörer – pensionsfonder och stora finansiella institut – som har ett ökat fokus på hur just innehav påverkar klimatet och vad man kan göra för att minska den påverkan. Som vi vet innefattar ju penningpolitiken stora tillgångsköp. Min fråga är om och i så fall på vilket sätt följer upp den klimatpåverkan som kan kopplas till tillgångarna. (C): Jag funderar på detta med folklig förankring av penningpolitiken. har vid ett flertal samlingar, såsom denna, poängterat att det folkliga förtroendet bland hushåll och företag för inflationsmålet har stärkts, eller är fortsatt starkt. Jag tycker att det är klokt att så att säga ha ögonen på den bollen, men det har ju också bäring på andra saker som har diskuterats här . Det gäller valutakursen, och det är klart att många hushåll som reser på sommarsemester kan konstatera att man får mindre än tidigare när man ska växla in sina kronor. Hur lirar det med att vi får höra att det går bra för ? Min fråga handlar framför allt om det som togs upp av angående var gränsen för den expansiva penningpolitiken egentligen går. Jag skulle vilja ha ett svar från direktionen om hur man ser på den frågan. Det finns ju en gräns då minusräntor och så vidare helt enkelt krockar med att det inte finns en folklig acceptans för att man måste betala för att ha sina pengar insatta på bankkonto. Är vi inte ganska nära den gränsen redan nu under pågående högkonjunktur? I så fall: Vad innebär det för hur man möter en nedgång som man möjligen ser tidiga tecken på redan? De penningpolitiska övervägandena i relation till folklig förankring och acceptans är det som jag funderar kring. (V): Tack för spännande dragningar och diskussioner! Jag tycker att det har varit väldigt spänstigt. Vi i arbetsgruppen som tog fram förslaget att vi skulle ha den här utfrågningen är nöjda med att det här var vad vi förväntade oss. Vi ville samla hela direktionen och få lite mothugg mellan olika kombattanter. Jag funderar på den expansiva penningpolitiken som har varit upp till diskussioner. var inne på förtroendet för att man nu skjuter fram räntebanan trots att den har legat stilla så . Det skulle kunna påverka förtroendet. Det har också funnits lite skillnader inom direktionen kring den väldigt expansiva penningpolitiken. Det är ett av skälen till att vi i den här utfrågningen har samlat hela direktionen i stället för Ingves med någon ytterligare vice riksbankschef, som vi har på andra utfrågningar. Vad består skillnaderna av i den expansiva penningpolitiken? Hur stora är skillnaderna? Skulle ni påstå att ni har en stor samsyn eller har ni stora olikheter i hur ni ser på den expansiva penningpolitiken? ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT Min andra fundering gäller detta med att inflationsmålet är ifrågasatt. ves gjorde en historisk tillbakablick och visade på sex olika artiklar. fram ett förstoringsglas och tittade på vilka avsändarna till de olika artiklarna Tre av de sex bilderna visade att det var arbetsgivarsidan som ifrågasatte inflationen och inflationsmålet. Det finns såklart en grund för att arbetsgivare ifrågasätter inflationsmålet genom att man vill ha så låga löner som möjligt för Är det någon annan sida eller några andra parter som har ifrågasatt infla- tionsmålet än arbetsgivarsidan? , : Jag kan svara på några av frågorna. förtroende och framskjutna räntebanor är svaret till både och Som lyfte fram i sin kommentar höll vi fast vid en snarlik kommunikation på ett penningpolitiskt plan och Man kan säga att vi fortfarande har ungefär samma plan. mötet gjorde vi – enligt vad jag tycker – en ganska liten förändring i den pen- började ju marknaden, som påpekade, mer och mer tro Förväntningarna förändrades ganska kraftigt utan att vi förändrade vår när vi har förändrat planerna lite grann har det också kom- mit stora marknadsreaktioner redan innan vi ändrade vår kommunikation. är mer förväntningarna som har ändrats. är det många som tror att vi inte kommer att höja räntan. Vår kommunikation nu är att vi kommer att höja reporäntan under slutet av året, 2018, medan många på marknaden tror att vi kommer att höja betydligt Skiftningarna i förväntningarna kan hänga ihop med att vi har varit otydliga i vår kommunikation. Det är en möjlig tolkning. En annan tolkning är att mark- naden reagerar väldigt kraftigt på små förändringar i vår kommunikation. här är förmodligen en av flera faktorer som har bidragit till marknadsrörelserna frågade om skillnader i direktionen. Jag tillhör dem som har reserverat sig mot flera av besluten . Jag har reserverat mig fyra Men i stora drag håller jag med om den penningpolitiska plan som vi har formulerat och som har kommunicerats . Det finns inga stora skillna- der bakom det. I grova drag behövs den penningpolitik som har förts. kan man på marginalen ha synpunkter, och det är ganska naturligt när man är i ett så speciellt läge som vi är. Man tycker att några av besluten kanske kunde ha utformats på ett annat sätt. , : Min syn på åsiktsskillnader i direktionen är un- Vi är sex personer i direktionen därför att vi ska representera olika erfarenheter, olika kunskaper och olika värderingar. Det är ju poängen ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT med att ha mer än en i direktionen. I den meningen är det inte konstigt att vi tycker olika vid olika tillfällen. Det följer ju egentligen av konstruktionen. Jag betraktar det som min uppgift och mitt uppdrag att göra min egen bedömning av situationen i svensk ekonomi och dra mina egna slutsatser av hur jag tycker att penningpolitiken ska utformas. Jag tänker inte recensera mina kollegor. De får tala för sig. Jag gör mina ställningstaganden. Vid de två senaste penningpolitiska mötena har jag tyckt att vi borde höja reporäntan, det har inte de andra tyckt. Där är skillnaden väldigt tydlig. Sedan kan jag ju säga att jag kommer efter när det gäller att reservera sig – jag reserverade mig bara , inte fyra. , : När vi ändå pratar reservationer är jag väl uppe på en . Å andra sidan är jag väl den som reserverat mig mest när det gäller de nya obligationsköpen. Den sista tredjedelen, alltså de beslut som fattats och framåt, har jag reserverat mig mot. Jag tyckte att det var tillräcklig expansion för att komma tillbaka till målet redan då. Men jag kan bara ansluta mig till det mina kollegor säger – att det här handlar om, med mina ord, gradskillnader snarare än artskillnader. Vi har varit överens om den övergripande strategin att vi måste tillbaka till förankrade förväntningar kring . Sedan har vi haft lite olika, vad ska jag kalla det, risktolerans för hur snabbt detta skulle kunna ske. lyfte fram det här med klimatavtalet och ökat fokus på kapitalförvaltares klimatinvesteringar. Det är en viktig fråga, men jag vill återigen hänvisa till att det här är frågor som mer gäller uppdrag. Vad jag vet är det som representerar i det som kallas Network for greening the financial system. Återigen: Vi har forskningsarbeten igång, men vi har ännu inte riktigt fått in det i våra policydiskussioner. tar upp en viktig fråga om allmänhetens förtroende – att det är viktigt att det förblir högt. Vi tror ju att vårt bästa bidrag till en stabil och god samhällsekonomisk utveckling är en inflation och inflationsförväntningar som är förankrade och stabila. Från tid till annan kan det vara jobbigt i privatekonomin när det blir dyrt på utlandsresan, men om helheten är en stabil inflation för så att säga folkhushållen tror vi ändå att det är det bästa bidraget. nämnde förtroendet för inflationsmålet. Vi tog det på stort allvar när det var ett ganska kraftigt ifrågasättande av vår förmåga att återställa förtroendet. Man kan ju titta på olika typer av inflationsmätningar. Det var inte bara näringslivet och arbetsgivarsidan utan industrin, inköpscheferna där, och finansmarknadens aktörer i fråga om prissättning som gjorde vad de trodde var en rimlig bedömning då. Men vi var uthålliga, och fick vi inflationen dit vi ville. ÖPPEN UTFRÅGNING OM RAPPORT , : Jag har inte reserverat mig , men jag tänker ändå att det är viktigt att säga någonting om utvecklingen och hur vi sett på detta. Det är viktigt att vi ser på . Vi är ett litet land med en egen valuta. Globalt sett har vi haft fallande räntor , och de flesta centralbanker bedriver en mycket expansiv penningpolitik. vara oberoende av andra, men vi kan inte vara hur oberoende som helst. också beroende av vad som händer i omvärlden. också i mycket expansiv i det här läget, och det har många olika för- Att det finns åsiktsskillnader i direktionen tycker jag ändå är ganska sunt. Vi är sex personer, och det vore ganska konstigt om vi inte hade lite olika Men sammantaget har vi ändå varit för en mycket expansiv pen- ningpolitik, och jag skulle vilja säga att det finns ett brett stöd för den politik vi fört och de bedömningar och prognoser vi gjort . När det gäller svar till om vad vi gör på kli- matområdet vill jag bara lägga till att vi har en stor portfölj, det är helt klart, och en investeringspolicy för i vilka papper ska placera. manhanget pågår en ganska stor översyn av vår investeringspolicy där vi kom- mer att beakta det man kan förvänta sig att centralbanker ska beakta när det gäller klimatfrågor, så vi kan återkomma till den frågan och se hur långt vi Per , : Jag tror att frågan som ingen svarade på var lätta fråga om var gränsen går för den expansiva politiken.