urf · H5A5URF1 · 2018-02-14 00:00:00 — Majoriteten av utskottskanslierna har utskottshandläggare som i varierande grad arbetar med EU-frågor. Många ut- skottskanslier fördelar EU-arbetet mellan handläggaren och de föredragande. Några utskott har valt att inte ha någon utskottshandläggare med ansvar för EU-frågor. Några utskott har kanslichefer som valt att själva vara engagerade i det löpande EU-arbetet. VidEU-nämndenskansliarbetarsamtligaföredragandeochenhandläggare med EU-frågor. De föredragande har ansvaret fördelat mellan sig utifrån de olika ministerrådskonstellationerna. Vid de intervjuer med utskottens kanslichefer somgenomförts för kommit- téns räkning kom det fram att flera kanslier har en självständig bevakning av aktuella EU-frågor. Andra kanslier förlitar sig i hög grad på flödet av inkom- mande dokument från regeringen och EU:s institutioner. Några kanslichefer framhöll sekretariatet EU-samordning som ett viktigt stöd för utskottskansli- erna, som i sin tur bistår ledamöterna vad gäller EU-kompetens. Utskottskanslierna och arbetar med olika typer av verktygförattgekvalitativt skriftligtstödtillledamöternaiEU-frågor.Exem- pel som framkom vid intervjuerna: 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET • kanslikommentarer om en frågas tidigare hantering i utskottet och i EU- nämnden m.m. som kompletterande underlag för utskottet inför överlägg- • kanslikommentarer inför samråd i med en kort sammanfatt- ning av frågan, regeringens förslag till ståndpunkt samt frågans tidigare hantering i utskotten och , som kompletterande underlag för nämndens ledamöter inför samråd utskottssammanträde, ibland i kombination med en löpande förteckning över inkomna EU-dokument, vilket ger ledamöterna en grund för att be- • regelbundna”EU-nyhetsbrev”tillutskottetdärkanslietsamlarinformation om nya frågor och om utvecklingen av tidigare väckta frågor, t.ex. ställ- ningstaganden från , relevanta rapporter eller domar Sekretariatet EU-samordning samordnar EU-frågor inom Riksdagsförvalt- ningen, biträder talmanspresidiet och riksdagsdirektören i EU-relaterade ären- den, svarar för funktionen representant vid EU:s institutioner och registrerar EU-dokument (Riksdagsdirektörens föreskrift RFS 2012:2). I uppgiften ingår förutom registrering av dokumenten även ett an- svar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till fack- utskotten och . Alla EU-dokument finns i fulltext i EU-diarium (Lemur). EU-samordningen har också funktioner i administra- tionen kring EU-ärenden, bl.a. i expedieringen av motiverade ytt- randen till EU:s institutioner och i urvalet av vilka andra EU-dokument än grön- och vitböcker som kan vara aktuella för att granska. I sekre- tariatets uppgifter ingår också att bistå utskottskanslierna ibevakningen av an- tagna lagstiftningsakter och vid behov med råd i framför allt processrelaterade frågor. EU-samordningen bidrar även till kompetensutvecklingen i förvalt- ningen genom att bl.a. ordna seminarier om aktuella EU-frågor. Organisatoriskt är EU-samordningen en del av kammarkansliet. Riksdags- direktören beslutade om en uppföljning av beslutet om inrättandet av sekretariatet EU-samordning. Uppföljningen ska särskilt belysa frågan om EU-samordningens organisatoriska placering. Uppdraget ska redo- visas (dnr 498-2017/18). representant vid EU:s institutioner är organisatoriskt knuten till sekretariatet EU-samordning. Representanten är stationerad i och har som uppdrag att följa aktuell EU-politik och hålla informerad om 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET händelseutvecklingen inom olika politikområden. I bevakningen av EU- institutionernas verksamhet skriver EU-representanten fördjupande rapporter omaktuellafrågor.Rapporternatillgängliggörsförledamöterochanställdavia intranät. RiksdagensEU-representantärenlänktillEuropaparlamentetochtillandra nationella parlament med representation vid EU:s institutioner för att lämna uppgifteromriksdagensEU-arbeteochinhämtamotsvarandeinformationfrån dem. Representanten utgör även ett stöd för ledamöter och anställda inför och under besök vid EU:s institutioner samt på olika sätt vid deltagandet i det interparlamentariska samarbetet inomEU. Den är också Riksdagsförvalt- ningens kontaktpunkt för och ständiga represen- tation vid EU samt för svenska Europaparlamentariker. För att hålla kontakt med utskotten och andra riksdagsorgan är tjänstgör- ingen återkommande förlagd till , i . bevakar EU-frågor och är s.k. depåbibliotek för EU. Det innebär att i sina samlingar har de viktigaste officiella publikation- erna som t.ex. EUT (Europeiska unionens officiella tidning), kommissionsdo- kument, betänkanden från och rättsfalls- samling. Tjänster som erbjuds är •tillgång till EU-relaterade dokument, publikationer, tidskrifter och littera- tur •sökningar efter EU-information och dokument •introduktion till sökning av EU-dokument på internet. Utredningstjänsten () är interna utredningsenhet. Enheten gör utredningar, analyser och beräkningar, tar fram bakgrundsmaterial och sam- manställer fakta inom samtliga politikområden. EU-aspekten är en integrerad del av detta arbete. EU-frågor med institutionell inriktning besvaras av utred- ningstjänstens statsvetare och jurister. Uppdragsgivare är förutom ledamöter och partikanslier även utskottskanslier och övrig riksdagsförvaltning. EU-upplysningen har haft i uppdrag att ge opartisk och allsidig information om EU, det svenska medlemskapet och EU-arbetet i . har ersatts av den nya webbplatsen 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET riksdags EU-information, eu.riksdagen.se. Webbplatsen ska ge en översiktlig bild av EU med fokus på EU:s kärna, vägleda till fördjupad information om EU samt informera om EU-arbetet i . också på faktafrågor via telefon, e-post och brev. 8.6 Introduktion, utbildning och finansiellt stöd Efter ett val erbjuder nya riksdagsledamöter introduk- tion om kammarens arbete, den interna servicen, de ekonomiska villkoren och den tekniska utrustningen. erbjuds ledamöter språkut- bildning i form av intensivkurser i engelska och franska. Även annan vidare- utbildning kan förekomma. Av 7 kap. 7 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter framgår att får tillhandahålla ledamöterna en introduk- tion till uppdraget som ledamot av samt att introduktionen ska vara inriktad på arbetsformer i . får även erbjuda ledamöterna språkutbildning och annan vidareutbildning inom ramen för upp- draget som ledamot i . Av förarbetena till lagen framgår att introduktionen bör ha fokus på arbets- formerna i riksdagsuppdraget, regleringen av villkoren för uppdraget och vad somgälleriolikafrågor,exempelvisomjävochandraintressekonflikter.Kur- ser i ledarskapsutbildning nämns somexempel på annan vidareutbildning som kan erbjudas (framst. 2015/16:RS7). 8.6.1 Stöd till partigrupperna I lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas ar- bete i finns föreskrifter om basstöd till partigrupperna, stöd till par- tigrupperna för politiska sekreterare och stöd till partikanslier. Stödet för poli- tiska sekreterare motsvarar kostnaden för en sekreterare per ledamot. I lagen föreskrivsocksåomstödtillkostnaderförledamötersutrikes resorpåuppdrag av partigruppen och stöd till språkutbildning. Varje parti beslutar själva hur stödet ska användas. Av riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:6) om tillämpning av lagen framgår att stödet till kostnader för politiska sekreterare är avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. När stödets storlek bestäms ska ett belopp om per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. utbud av utbildningar riktade till ledamöter, partikanslianställda ellertjänstemäninnehålleridagingaseparatakursermedinriktningpåhanter- 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET ingen av EU-frågor i eller EU:s beslutsprocesser. Huvuddelen av introduktionen till EU-frågorna för ledamöterna sker i utskotten eller genom kansliernas försorg. EU-samordningen arrangerar därutöver olika seminarier om aktuella EU-frågor på uppdrag av utskottsavdelningen, riktade i första hand till anställda inom förvaltningen. Den senaste arrangerade introduktionsutbildningen för anställda på parti- kanslierna innehöll två mycket översiktliga block om respektive utskottens EU-arbete. 8.6.3 Utskottens och utrikes studieresor Utskotten och anordnar regelbundet utskottsresor med koppling ivarierande grad till aktuella EU-frågor. besöker varje nytt ord- förandeskapsland, och under innevarande mandatperiod har både och många utskott gjort studie- eller arbetsresor till för att orientera sig om aktuella EU-frågor. De ekonomiska ramarna för utskottens och utrikes resor fastställs för varje valperiod. Inom dessa ramar beslutar utskotten och själva för sina resor. är summan per utskott, förutom för utrikesutskottet som får . Utskotten och får även anslag per valperiod för utgående besök (internat- ionellakonferenser,regeringsdelegationerm.m. ).Dessasummorvarierarmel- lan utskotten, från per utskott. Medföljande tjänstemän belastar en egen budgetpost för tjänstemän- nens utrikes resor. För valperioden –2014 angavs att varje utskott disponerar för resor till EU:s institutioner. I riksdagsstyrelsens beslut för inneva- rande valperiod görs inte någon sådan öronmärkning av medel för resor till EU:s institutioner. Skälet för detta redovisas inte i den promemoria som bifo- gas beslutet. Tillgänglig statistik möjliggör därmed inte en sortering av vilka resor som kan anses avse EU-frågor, med mindre än att varje enskild resa granskas utifrån programinnehållet. Om man utgår från att de studieresor som utskotten genomfört till avser EU-frågor visar tillgänglig statistik att åtminstoneåtta utskott samtEU-nämndengenomförtsådana studieresorunder innevarande valperiod (till ). Till detta kommer studieresor till andra städer inom som mycket väl kan ha EU-relaterat innehåll, men som kommittén inte har haft möjlighet att studera i detalj. Sammantaget för alla resor visar statistiken att av den totala budgetenförinnevarandevalperiodförutskottensutrikesstudieresorhartagits ianspråk (av totalt , till ). 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET 8.6.4 Enskilda ledamöters utrikes tjänsteresor Enligt 4 kap. 4 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen) fastställer riksdagsstyrelsen för varje valperiod ett belopp som en ledamot får använda för enskilda utrikes tjänsteresor. Av samma be- stämmelse framgår att medel som inte har använts till sådana tjänsteresor ska föras tillbaka till . , då ersättningslag trädde i kraft, beslutar enledamotsjälvomenskildautrikestjänsteresortillländerinomEES-området samt till kandidatländer och s.k. potentiella kandidatländer. I fråga om övriga länder krävs tillstånd till resan av en vice talman. Detta framgår av 4 kap. 5 § ersättningslagen. krävdes tillstånd av en vice talman för alla enskilda utrikes tjänsteresor. Riksdagsstyrelsen har för innevarande valperiod bestämt beloppet för en- skilda utrikes tjänsteresor till (tillämpningsföreskrift RFS 2016:5).Beloppetgällerper mandatochinteperperson.Enersättarefårunder vissa förutsättningar använda medlen för enskilda utrikes tjänsteresor. Ersät- taren får inte ”egna” att förbruka, utan den ordinarie ledamoten ochersättarendelarpåmedlen.Ersättarenskadocksamrådameddenordinarie ledamoten inför en resa. Närmare bestämmelser om enskilda utrikes tjänsteresor finns i tillämp- ningsföreskriften (RFS 2016:5) till ersättningslag. Där framgår att en enskild utrikes tjänsteresa får göras i grupp. Där framgår även att en skriftlig redogörelse ska göras i efterhand för resor som ledamoten själv beslutar om. Framhållas bör att det inte sker någon prövning i efterhand av resan, vilket har att göra med att ledamoten själv beslutar om resan och således har fullt ansvar för sitt beslut. Totalt uppgår beloppet för hela mandatperioden till . Med beaktande av de resmönster som normalt präglar riksdagsarbetet har ett lägre belopp om avsatts för år 1 och 4, dvs. 2015 och 2018, medan ett högre belopp om avsatts för år 2 och 3, dvs. 2016 och 2017. Utfallet framgår av tabellen nedan. Tabell 6 Utfall för ledamöters enskilda utrikes resor valperioden –2018 1 511 000 (t.o.m. sep. 2 617 500 (förslag) hade 15 ledamöter inga pengar kvar att resa för. Tre ledamöter hade några hundralappar kvar. 22 ledamöter hade kvar att resa för. 176 ledamöter hade mer än kvar att resa för, och 133 ledamöter hade inte förbrukat något alls. 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET Det bör noteras att ledamöters utrikes resor även kan finanserias med stöd enligt lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i , se ovan. 8.7 strategiska plan –2018 strategiska plan –2018 delas upp utifrån fem uppdragsområden.UnderuppdragsområdeASvaraförettvälfungerande stöd till kammare och utskott m.m. framgår att förvaltningen ska stärka kunskap- erna om aktuella sakpolitiska frågor och författningsarbete samt fortsätta ut- vecklaEU-arbetet.UnderuppdragsområdeBSvaraförettvälfungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier framgår att förvaltningen har som ett delmål att samordna kunskapsstödet till ledamöter och partikanslier. I förvaltningens verksamhetsplan ligger tre åtgärder för att bidra till EU-arbetets delmål. Det handlar om att •ge stöd till utveckling av arbetet med EU-frågor •genomföra utbildning och seminarieverksamhet om EU-arbetet •ta fram en digital EU-handledning för ledamöterna. Ansvariga avdelningar är kammarkansliet och utskottsavdelningen. 8.7.1 EU-guiden för ledamöter Arbetet med att ta fram en digital EU-guide för ledamöter har pågått . Arbetet utförs i projektform med representanter från sekretariatet EU- samordning, utskottsavdelningen, kommunikationsavdelningen och it-avdel- ningen. EU-guiden ska utgå från ledamöternas behov och tillhandahålla ett samordnat kunskapsstöd som underlättar ledamotens löpande arbete med EU- frågor. Initiativet togs efter det att ledamöter i ordförandekonferensen ut- trycktebehovavettanvändbartochpraktisktstödiriksdagensarbetemedEU- frågor, bl.a. mot bakgrund av att utskotten arbetar i olika hög grad med EU- frågor. Via EU-guiden ska ledamöter snabbt kunna få fram information om EU, t.ex. vilka steg ärenden går igenom i beslutsprocessen, både på EU-nivå och i , och var de kan söka för att få fram mer information om ett ärende. Manskaockså kunnasökapåEU-material,fåvetavilkaverktygriksdagenhar i sitt EU-arbete, få en checklista inför möten eller fördjupa sig i EU:s besluts- process. Den är tillgänglig via Intranätet, och kan även nås via mobil och surfplatta. 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET Förstudierapporten ”Digital EU-handledning för ledamöter” pekar på utbildningsbehov I den förstudie som togs fram inom projektet intervjuades åtta le- damöter från arbetsmarknadsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, utbild- ningsutskottet,näringsutskottetochEU-nämnden.Samtligariksdagspartierre- presenterades i intervjuerna. Förutom det behov av ökat och förbättrat stöd i EU-arbetet, som den digitala handledningen (EU-guiden) syftar till, framför- des behov av utbildning och återkommande introduktionstillfällen om EU- frågornas beredning i . Dessa förslag låg utanför uppdraget för för- studien men förstudiegruppen valde ändå att redogöra för förslagen så att de skulle kunna omhändertas av andra enheter. Avförstudierapportenframgårattsamtligaintervjuadeledamöterefterlyste återkommande introduktionstillfällen, inte av en val- period, eftersom många av frågorna om EU uppstår först . Flera av le- damöterna påpekade att det behövs introduktion om EU:s beslutsprocesser menocksåomandraprocessfrågor,bl.a.EU-frågornasbehandlingiriksdagen, utskottens respektive roller och hur arbetar med EU-frågor i relation till . Några ledamöter efterlyste också mer beskrivningaravarbetsformernaiutskotten(t.ex.skillnadpåöverläggningoch information) och (t.ex. användningen av avvikande meningar). Det framfördes också behov av en anvisning till de dokument som ska läsas. Flera ledamöter önskade att förvaltningen är tydlig med vart en ledamot kan vända sig med frågor på olika områden. Några ledamöter framhöll också nyt- tan av studiebesök till . Påfråganomhurledamöternavidbehovsökerkompletterande information i EU-frågor uppgav samtliga att de själva ofta söker information via Google. Som exempel på sidor som används uppgav ledamöter , myndigheters webbplatser och olika nyhetsportaler. Samtliga intervjuade le- damöteruppgavocksåattpartietsEuropaparlamentarikerellerdesspartikansli i är en viktig källa till information i EU-frågor. Sju av le- damöterna uppgav att de egna partikanslierna är en viktig resurs. Endast några av ledamöterna uppgav att de använder utskottskansliet som kompletterande informationskälla. Några ledamöter uppgav att de ringer direkt till ansvarig myndighet för att få svar på frågor inom myndighetens ansvarsområde. 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET Kommitténs bedömning: bör tillhandahålla en återkommande utbildning om EU-systemet och generella aspekter av riks- dagens EU-arbete. Förvaltningen bör också se över möjligheten att varje valperiod erbjuda en fördjupad studieresa till EU:s institutioner och Sveri- ges ständiga representation vid EU. De ekonomiska ramarna och övriga förutsättningar för utskottens och utrikes resor liksom för ledamöternas EU-anknutna resor är adekvata. Utskotten och bör även fortsättningsvis prioritera EU-relaterade resor och besök vid EU:s institutioner. bör fortsätta arbetet med att utveckla EU-arbete och personalens EU-kompetens. Utskottens och EU-nämndens kansliers eventuella behov av ökade resurser bör följas upp kontinuerligt. EU-arbete skiljer sig i några viktiga avseenden från riksdagsar- betet i övrigt. En viktig skillnad är det ytterligare lager av komplexitet som följer av att det inrikespolitiska systemet ska förhålla sig till det större EU- systemet, som i sig är en svårgenomtränglig process präglad av en mångfald av parallella flerpartsförhandlingar. En fundamental skillnad jämfört med na- tionell lagstiftning och svenska budgetbeslut är också att , utskot- tens och ställningstaganden i EU-frågor inte nödvändigtvis överensstämmermeddetslutligautfalletsomavgörsiförhandlingarinomEU. En följd av det ovan sagda är att den enskilda ledamoten måste skaffa sig en god förståelse för hur EU-systemet fungerar och hur rollfördelningen mellan riksdagochregeringserut.Kunskapsbehovetvarieraravnaturligaskälmellan ledamöterna och för den enskilda ledamoten . Detta ställer stora krav på den utbildning som tillhandahåller ledamöterna. En viktig beståndsdel i detta är utskottskansliernas och EU-nämndens kanslis an- svar för att introducera sina ledamöter i utskotts- respektive nämndarbetet och de olika sakfrågorna. Utöver detta har kommittén sett ett behov av att skapa utrymme för en centralt hållen utbildning om EU-systemet och mer generella aspekter av EU-arbete. Kommittén noterar att förvaltningen i no- vember 2017 tillgängliggjorde en EU-guide för ledamotsuppdraget. EU- guiden fyller sannolikt delar av utbildningsbehovet. Kommittén anser dock att det kan behövas ett kompletterande stående utbildningsprogram t.ex. med en introduktion och en påbyggnadsdel som erbjuds en eller två gånger per . Kommittén anser också att bör se över möjligheten att under varje valperiod erbjuda en fördjupad studieresa tillEU:s institutioner ochSverigesständigarepresentationvidEU.Ensådanstudieresaskullekunna 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET hämta inspiration från de resor som erbjuds en mindre grupp ledamöter i an- Syftet skulle vara att ge ledamöter med starkt EU-anknutna uppdrag möjlighet till fördjupad kännedom om EU- Den närmare utformningen av ett sådant program får lämnas till att föreslå i dialog med företrädare för Re- geringskansliet och EU:s institutioner. Finansieringen av ett sådant program beror på programmets omfattning men det bör inte vara uteslutet att en bud- getpost under ledamotsanslaget kan komma i fråga, i likhet med vad som är fallet för FN-programmet. 8.8.2 Utskottens, och ledamöternas utrikes resor Det är viktigt för EU-arbete att ledamöter skapar och underhåller kontakter med olika aktörer på EU-nivå. Det gäller såväl inom ra- men för utskottens och verksamheter som för den enskilda le- damoten.KommitténförutsätterattutskottenochEU-nämndenävenifortsätt- ningen prioriterar EU-relaterade besök och särskilt besök vid EU:s institu- tioner. Därutöver måste ledamöterna ges goda möjligheter att företa utrikes resor med anknytning till EU-samarbetet. Kommittén noterar att bestämmelserna om ledamöters enskilda utrikes tjänsteresor och stödet för resor på uppdrag av partigrupperna har setts över. Ett led i översynen har varit att förenkla för ledamöterna att företa EU-anknutna utrikes resor. Genom dessa förenk- lingar ges goda förutsättningar för varje ledamot att utforma en egen EU- anknuten besöksverksamhet. Det är därför inte aktuellt att föreslå ändringar för att ytterligare underlätta detta. Kommittén har inte heller sett något som tyder på att de ekonomiska ramarna för utskottens och utrikes resor respektive ledamöternas EU-anknutna resor överlag skulle vara för snäva. Tvärtom visar tillgänglig statistik att nyttjandegraden på en övergri- pande nivå är låg när det gäller ledamöternas enskilda utrikes resor. Budgeten förutskottensutrikesstudieresorutnyttjasihögregrad,menmedgodmarginal till ramarna. Detta är dock något som närmare får utvärderas i den ordinarie uppföljningen av reseverksamheten. 8.8.3 Utskottens kanslistöd utöver ärendeberedningen När det gäller utskottsarbetet sträcker sig hanteringen av EU-frågorna delvis bortom den traditionella ärendeberedningen. Hanteringen innefattar ett för ut- skottsarbetet delvis nytt angreppssätt med t.ex. en självständig bevakning och analys av utvecklingen inom EU. Detta förutsätter ett omfattande och kvalifi- cerat kanslistöd. Kommittén noterar att har identifierat EU-arbetetsutvecklingsomettstrategisktmålochattdenharvidtagitåtgärder för att utveckla personalens EU-kompetens. Detta arbete bör enligt kommittén fortsätta. 8RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD TILL LEDAMÖTER I EU-ARBETET Kapaciteten för ärendeberedning måste självklart prioriteras när det gäller stöd till utskottsarbetet. Det är dock kommitténs upp- fattning att det inte får innebära att stödet för att följa utvecklingen inom EU och att delta i det interparlamentariska samarbetet inom EU eftersätts. EU- nämndens verksamhet är till skillnad från utskottens inte uppdelad på olika uppgifter. Situationen för skiljer sig därför från utskotts- kansliernas i den meningen att kansliets resurser inte på samma sätt behöver delas mellan olika uppgifter. Även om det finns uppgifter i kommitténs arbete som tyder på att resurs- tillgången för EU-frågorna i vissa utskottskanslier är ansträngd så har det inte framkommit uppgifter som entydigt visar att förstärkningar av utskottens och EU-nämndens kanslier är nödvändiga i detta skede. Kommittén förutsätter emellertidatteventuellabehovavökaderesurserföljsuppkontinuerligt.Kom- mittén återkommer i avsnitt 10 till de sammantagna konsekvenserna av de för- slag som kommittén lämnar. 9 Kommitténs överväganden om funktionsfördelningen Kommitténs bedömning: Att regeringen informerar är en förut- sättning för att ska kunna fullgöra sin funktion att utöva infly- tandegenomregeringen.Regeringensinformationkanförbättrasivissade- lar, även om den i huvudsak motsvarar förväntningarna. Regeringen har ett ansvar för att tidigt informera utskotten och uppmärksamma dem på behov som regeringen ser av att förankra politiskt viktiga nya ställningstaganden. Samrådet med har utvecklats mot en starkare och mer de- taljerad bindning av regeringen. Det kan påverka regeringens funktion att företrädaSverigeiEU.Problemenärdockbegränsade,ochdetärintefråga om en absolut bindning från sida.