eunbil · H50N4C1C49 · 2018-01-01 00:00:00 — handelspolitik och EU:s inre marknad möte (inre marknads-, forsknings- och rymdministrarna) -Presentation från Kommissionen Typ av behandling i rådet: Avstämning av konkurrenskraftsläget, s.k. ”Competitiveness Check-ups”, är en återkommande dagordningspunkt på konkurrenskraftsrådet. Punkten har införts i syfte att identifiera och beakta konkurrenskrafts- och tillväxtaspekter inom andra politikområden. Dagordningspunkten omfattar en presentation från kommissionen om konkurrenskraftsläget för unionen kring ett specifikt tema samt en andra del med erfarenhetsutbyte i frågan om konkurrenskraft i stort. Temat är globala värdekedjor. En värdekedja är global när den knyter ihop olika produktionssteg över landsgränser och detta har utvecklats . För utgör ungefär en tredjedel av jobben inom den privata sektorn länkar i globala värdekedjor. Vissa av dessa värdekedjor är globala i ordets rätta bemärkelse, men en betydande del är snarare regionala, t.ex. intra-europeiska värdekedjor. När frågan diskuterades i rådsarbetsgruppens högnivågrupp (HLG COMPCRO) presenterade Europeiska kommissionen sina resultat av ett pågående analysarbete. Analysen kommer att ingå i en utvärdering som ska presenteras . Preliminära resultat visar att den inre marknaden ger ett mervärde till medlemsländerna när varor säljs från den inre marknaden till tredje land. Detta är tydligt och särskilt i den högteknologiska sektorn. Kommissionen arbetar vidare med att identifiera hur korrelationen ser ut mellan grad av integration på den inre marknaden och konkurrenskraft. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att globala värdekedjor är en förutsättning för fortsatt tillväxt på den inre marknaden. På europeisk nivå välkomnar regeringen därför kommissionens initiativ att fortsätta studera utvecklingen av värdekedjor inom EU, särskilt relationerna mellan ökad konkurrenskraft och fortsatt integrering av ekonomin. Det är särskilt intressant inom tjänstesektorn och tillverkningssektorn för att identifiera hur t.ex. flaskhalsar i ekonomin inom en viss sektor i ett visst land kan påverka produktiviteten och konkurrenskraften i en annan sektor i ett annat land, men även hur hela den inre marknaden kan påverkas. Genom initiativ på detta område kan den inre marknaden bli mer integrerad i världsekonomin vilket ökar konkurrenskraften. 4.Varupaketet: förordning om ömsesidigt erkännande Typ av behandling i rådet: 2 (24) Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande som ersätter nu gällande förordning (EG) nr 764/2008. Kommissionens förslag baseras på bedömningen att principen om ömsesidigt erkännande har en stor betydelse för den fria rörligheten för varor men att principen inte tillämpas i tillräcklig omfattning, vilket är till nackdel för företag som försöker få tillträde till marknaden i andra medlemsstater. Väsentliga nyheter i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande förordning är bl.a. att det införs så kallade deklarationer om ömsesidigt erkännande som företag kan välja att upprätta för att underlätta principens tillämpning. Vidare förenklas och ändras de rutiner som medlemsstaternas myndigheter har att följa när de bedömer att principen om ömsesidigt erkännande ska frångås och marknadstillträde hindras. En problemlösningsmekanism föreslås också som är tänkt att komplettera det redan etablerade Solvit-systemet. Under förhandlingarna i rådsarbetsgrupp har vissa förändringar skett men de övergripande elementen i förordningen består. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att ställer sig bakom den allmänna inriktningen. Principen om ömsesidigt erkännande på varuområdet är en grundbult för den fria rörligheten för varor. Förordningen ersätter en tidigare gällande förordning och enligt regeringens mening blir de nya reglerna en förändring till det bättre. De administrativa rutinerna blir tydligare och det införs regler om deklarationer om ömsesidigt erkännande som kan underlätta för företag och myndigheter. Regeringen anser att förslaget har potential att förbättra den inre marknaden för varor och avser att stödja ordförandeskapets förslag om en allmän inriktning. Datum för tidigare behandling i : Förslaget har inte tidigare behandlats av . Fortsatt behandling av ärendet: Vid beslut om allmän inriktning kommer förhandlingar att inledas med . 3 (24) Förordning om ömsesidigt erkännande av varor, 2017/18: FPM45 Förordning om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster Typ av behandling i rådet: presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om främjande av rättvisa villkor och transparens av onlinebaserade förmedlingstjänster. Kommissionens förslag syftar till att reglera affärsrelationer mellan plattformar och fysiska eller juridiska personer som använder plattformar i sin näringsverksamhet, så kallade ”företagsanvändare”. Förslaget tar således sikte på leverantörer av onlinebaserade förmedlingstjänster, eller plattformar, som de också kallas. Med detta menas bl.a. digitala marknadsplatser, till exempel hemsidor eller mobilapplikationer där konsumenter kan köpa varor eller tjänster från olika bolag. Välkända exempel är App Store och resebokningstjänster som . Förslaget omfattar även sökmotorer såsom Google och Yahoo!. Kommissionen har identifierat ett antal problem i affärsrelationerna mellan plattformar och deras företagsanvändare, det vill säga fysiska eller juridiska personer som erbjuder varor eller tjänster på plattformarnas marknadsplatser. Detsamma gäller affärsrelationer mellan leverantörer av sökmotorer och företag som köper deras tjänster och/eller påverkas av deras näringsverksamhet. Kommissionen menar att affärsrelationerna präglas av bristande förutsägbarhet, transparens, tillit och ojämna styrkeförhållanden. Förslaget syftar till att åtgärda dessa problem. Förordningen ger plattformar och leverantörer av sökmotorer en skyldighet att förtydliga sina allmänna villkor på vissa punkter, men bestämmer inte vilka regler villkoren får 4 (24) Förordningen ger därutöver plattformar en skyldighet att förvarna innan allmänna villkor ändras eller innan företagsanvändare stängs ute från marknadsplatser. Den ålägger också plattformar att förklara skälen till sådana åtgärder, men bestämmer inte på vilka grunder de får vidtas. Förslaget uppmuntrar därutöver plattformar och leverantörer av sökmotorer att utforma frivilliga åtaganden inom ramarna för självreglering. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens förslag. Förslaget tar sikte på en webbaserad marknad som präglas av ett flertal problem. Det rör sig framför allt om ojämna styrkeförhållanden mellan företag samt bristande transparens, förutsägbarhet och tillit i affärsrelationer. anser regeringen att lagstiftningsåtgärder inte bör begränsa branschens autonomi mer än nödvändigt. Det är viktigt att beakta att förslaget tar sikte på en högteknologisk bransch som är under ständig utveckling. Oproportionerliga lagstiftningsåtgärder riskerar att hämma branschens utveckling och innovationskapacitet, vilket är skadligt för konsumenter, företag och samhället i stort. Syftet med kommissionens förslag är att åstadkomma en balanserad avvägning mellan dessa motstående intressen. Förordningen ger plattformar och leverantörer av sökmotorer en skyldighet att förtydliga sina allmänna villkor på vissa punkter, men bestämmer inte vilka regler villkoren får innehålla. Förordningen ger därutöver plattformar en skyldighet att förvarna innan allmänna villkor ändras eller innan företagsanvändare stängs ute från marknadsplatser. Den ålägger också plattformar att förklara skälen till sådana åtgärder, men bestämmer inte på vilka grunder de får vidtas. Förslaget uppmuntrar därutöver plattformar och leverantörer av sökmotorer att utforma frivilliga åtaganden inom ramarna för självreglering. Sammantaget anser regeringen att förordningen har potentialen att bidra till ökad transparens, tillit, förutsägbarhet och jämnare styrkeförhållanden. eftersträvar förslaget det viktiga målet att skydda plattformarnas autonomi och innovationskapacitet. Regeringens målsättning är att förhandlingarna ska resultera i en förordning som utgör en balanserad avvägning mellan dessa intressen. Datum för tidigare behandling i : Ej föremål för tidigare behandling. 5 (24) Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingarna planeras inledas under det nuvarande bulgariska ordförandeskapet. Kommissionen presenterade förslaget på ett rådsarbetsgruppsmöte . Faktapromemoria om förslaget är under framtagande och levereras till . Övrigt-punkter (”other business”): 6. a) Aktuella lagstiftningsförslag i) Senaste initiativen för den Digitala Inre Marknaden -Information från kommissionen Typ av behandling i rådet: Kommissionen väntas informera om det paket av åtgärder som presenterades inom ramen för den Digitala Inre Marknadsstrategin. Åtgärdspaketet innehåller både lagstiftningsförslag och andra åtgärder. Bland annat ingår en revidering av PSI-direktivet för att främja vidareutnyttjande av data från den offentliga förvaltningen, ett lagförslag för att främja rättvisa villkor mellan onlineplattformar och deras företagskunder, en revidering av regleringen av toppdomänen .eu, och meddelanden om artificiell intelligens, e-hälsa samt desinformation. Dessa initiativ är den sista leveransen som väntats från kommissionen inom ramen för strategin. Målet är att slutföra strategin under nuvarande lagstiftningscykel (det vill säga ). Digitala Inre Marknadsstrategin syftar till att få EU:s inre marknad och den fria rörligheten att fungera väl också i en alltmer uppkopplad och digital ekonomi. Strategin innehåller både lagstiftande och icke-lagstiftande förslag, och fokuserar på tre övergripande områden: Förbättra företags och 6 (24) konsumenters tillgång till varor och tjänster online i , genom att ta bort hinder för gränsöverskridande verksamhet; skapa rätt förutsättningar för framväxten av digitala nätverk och innovativa tjänster; och maximera tillväxtpotentialen för EU:s digitala ekonomi, genom exempelvis investeringar i IT-infrastruktur och satsningar på digitala kunskaper och offentliga e-tjänster. Datum för tidigare behandling i : Det senaste åtgärdspaketet från kommissionen har inte tidigare behandlats i . Däremot har Digitala Inre Marknadsstrategin varit föremål för ett flertal behandlingar i , bland annat i och inför . Digital inre marknad: Faktapromemoria 2014/15:FPM35 För flera av de respektive initiativen i åtgärdspaketet kommer faktapromemorior att levereras till . ii) Upphovsrättspaketet (Första läsningen) -Information från ordförandeskapet Typ av behandling i rådet: lade kommissionen fram vad som kom att kallas ”det andra paketet” av åtgärder på upphovsrättsområdet, inom ramen för den digitala inre marknadsstrategin. Det rör sig om förslag till dels ett direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (även kallat DSM- direktivet), dels en förordning om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av programföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av tv- och radioprogram (även kallad onlineförordningen, broadcastingförordningen eller – något oegentligt – SatCab-förordningen). Under dagordningspunkten väntas ordförandeskapet informera om statusen på förslagen. 7 (24) a)Direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden Förslaget syftar till att skapa rättslig förutsebarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och andra alster och förbättra tillgången till sådant material. För att uppnå detta föreslås ytterligare harmonisering av inskränkningarna i upphovsrätten (för att underlätta text- och datautvinning, digital och gränsöverskridande användning av upphovsrättsligt skyddat material i undervisningssyfte och kulturarvsinstitutionernas digitalisering i bevarandesyfte) och åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll (avseende kulturarvsinstitutionernas tillhandahållande av verk som inte är kommersiellt tillgängliga och avseende audiovisuellt material för beställvideotjänster). Förslaget syftar också till att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt genom åtgärder för att förbättra upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som deras verk och prestationer genererar online. Här märks dels en ny rättighet för tidningsutgivare som ger dem ensamrätt att framställa exemplar av och tillgängliggöra sina publiceringar på internet, dels bestämmelser om ansvar för vissa internetplattformar som ger tillgång till stora mängder användaruppladdat och dels ett antal åtgärder för att stärka upphovsmäns och utövande konstnärers position i förhållande till de företag som förvärvar deras rättigheter. Efter initiativ från bl.a. har det i rådets version av direktivet också flutit in en artikel som syftar till att säkerställa att medlemsstaterna även fortsättningsvis kan behålla och utveckla s.k. avtalslicenser (en i första hand nordisk lösning för enkel rättighetsklarering). Förhandlingarna på teknisk nivå har avslutats och ordförandeskapet arbetar nu för att rådet ska nå en överenskommelse i Coreper. Förordningen syftar till att det ska bli enklare att skaffa nödvändiga licenser i samband med vissa typer av tjänster på radio- och tv-området. För det första innehåller den en s.k. ursprungslandsprincip som ska gälla för radio- och tv-företag avseende vissa program som ska sändas på deras play-tjänster (program som sänds online som de sänds traditionellt) och catch-up-tjänster (program som görs tillgängliga online på begäran, under en viss begränsad tid efter den traditionella utsändningen). Ursprungslandsprincipen innebär att den upphovsrättsliga relevanta användningen bara ska anses ske i den medlemsstat som 8 (24) programmet sänds ifrån, även om det kan tas emot i andra medlemsstater. Det innebär att radio- eller tv-företagen bara behöver teckna en licens som täcker sändarlandet, och sedan kan sända ut programmen i hela EU. För det andra innebär förordningen obligatorisk kollektiv förvaltning vid licensiering för vidaresändning av program av en tv-operatör i t.ex. slutna nätverk som ip-tv. Bestämmelserna innebär att en operatör som vill sända vidare en utländsk radio- eller tv-kanal, ska kunna vända sig till en rättighetshavarorganisation, i stället för till enskilda rättighetshavare, för att ingå nödvändiga avtal. Förordningen är föremål för trilogsamtal. Datum för tidigare behandling i : Den svenska positionen avseende förslagen var föremål för överläggning i . Information till utskottet har lämnats , och samt . informerades om förslagen , inför att de presenterades av kommissionen på konkurrenskraftsrådet. Faktapromemoria 2016/17:FPM11 (Direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden) och faktapromemoria 2016/17:FPM12 (Förordning om vissa onlinesändningar av tv- och radioprogram) iii)Paketet “En ny giv för konsumenterna” (“New for Consumers Package”) -Information från kommissionen Typ av behandling i rådet: Kommissionen väntas bl.a. informera om två direktivförslag som presenterades inom ramen för paketet ”A New deal for consumers” (”En ny giv för konsumenter”). Förslagen följer på den översyn av konsumenträtten inom EU som inleddes . 9 (24) direktivförslaget rör möjligheten till grupptalan och det andra handlar om revideringar i fyra konsumenträttsliga direktiv. Slutsatsen av översynen var att regelverket i stort var ändamålsenligt, men att vissa punktinsatser krävdes för att uppdatera det. Det första direktivförslaget innebär att godkända ideella organisationer och myndigheter ska ges en rätt att föra dels en talan om förbud, dels en talan om ”gottgörelse” (framförallt skadestånd) för en större grupp konsumenters räkning. Tillämpningsområdet omfattar ett stort antal EU-rättsakter som rör bl.a. marknadsföring, avtalsvillkor, finansiella tjänster, transport, energi, läkemedel och energi. I det andra direktivförslaget föreslås bl.a. regler som syftar till att harmonisera och höja nivån på medlemsstaterna sanktionssystem. Direktivet om otillbörliga affärsmetoder föreslås dessutom kompletteras med regler som ålägger medlemsstaterna att se till att konsumenter som utsatts för otillbörliga affärsmetoder har möjlighet till skadestånd och att avsluta avtal. Förtydligande regler om vilseledande marknadsföring vid försäljning med hjälp av etablerade varumärken på olika marknader (så kallad dual quality) och en möjlighet för medlemsstater att förbjuda viss dörrförsäljning införs också. Direktivet om konsumenträttigheter revideras på så sätt att digitalt innehåll och digitala tjänster som tillhandahålls i utbyte mot personuppgifter föreslås omfattas av direktivets regler. Vidare föreslås regler om internetplattformars informationsansvar och att reglerna om ångerrätt vid distansavtal förenklas. Datum för tidigare behandling i : Information om direktivförslagen kommer att lämnas till civilutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Rådsarbetsgruppsmöten är inplanerade , . Faktapromemoria om respektive förslag kommer att överlämnas till . -Information från kommissionen 10 (24) Typ av behandling i rådet: Kommissionen väntas informera om bolagsrättspaketet som presenterades . Bolagsrättspaketet innehåller två lagstiftningsförslag. Kommissionen föreslår ökad användning av digital teknik vid registrering och nya eller förbättrade möjligheter för aktiebolag att genomföra gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar, som bolagets intressenter skyddas. Datum för tidigare behandling i : Förslagen har inte tidigare behandlats i . Faktapromemoria kommer att överlämnas till . v)Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 469/2009 om tilläggsskydd för läkemedel -Information från kommissionen Typ av behandling i rådet: Kommissionen kommer att informera om ett förslag till förordning som ska införa ett undantag i tilläggsskyddet för läkemedel. Förslaget väntas presenteras . Den som har patent på ett läkemedel kan förlänga skyddstiden genom att ansöka om ett s.k. tilläggsskydd (Supplementary Protection Certificate, även kallat SPC). Tilläggsskyddet infördes i EU för att kompensera patenthavarna för den tid det tar för dem att få läkemedlet godkänt för försäljning. 11 (24) Kommissionen anser att tilläggsskyddet skapat en konkurrensnackdel för företag i som gör kopior av medicin (så kallade generika och biosimilarer). Dessa företag kan enligt kommissionen inte konkurrera på lika villkor med företag som är etablerade i länder utanför EU där det inte finns motsvarande skydd. Om tilläggsskydd saknas kan nämligen läkemedlet tillverkas av andra än patenthavaren direkt när själva patenttiden har gått ut. För att återställa balansen på global nivå anser kommissionen att regleringen måste ändras. Enligt kommissionen måste det införas ett undantag i tilläggsskyddet som tillåter andra än patenthavaren att tillverka läkemedlet i exportsyfte när patenttiden löpt ut men tilläggsskyddet är i kraft. 6. b) Resultatet av initiativ och konferenser på turismområdet -Information från ordförandeskapet Typ av behandling i rådet: Dagordningspunkten är en informationspunkt under vilken det bulgariska ordförandeskapet ska informera om resultatet av initiativ och konferenser på turismområdet . 6. c) Det enhetliga patentsystemets igångsättande -Information och lägesbild från ordförandeskapet Typ av behandling i rådet: Dagordningspunkt på initiativ av ordförandeskapet och kommissionen. Ordförandeskapet presenterar med stöd av kommittéordförandeländerna 12 (24) och en lägesbild över medlemsstaternas ratificering av domstolsavtalet respektive anslutning till protokollet om provisorisk tillämpning. Ordförandeskapet lär öppna för inlägg och uppmuntra särskilt de medlemsstater som i närtid kan kvalificera sig för provisorisk tillämpning att berätta om sina förberedelser och sin tidsplan. Den stora förändringen sedan saken diskuterades i rådet senast () är ratificering av domstolsavtalet ; ratificeringen innebär ett stort steg mot reformens igångsättande eftersom den är formellt nödvändig för ikraftträdandet. Frågan om deltagande i patentsystemet adresseras i Brexit-förhandlingarna. Även har numera ratificerat avtalet. Det reella hinder mot reformens igångsättande som återstår är utestående ratificeringarna av avtal och protokoll, vilka vilandeförklarats i väntan på en domstolsprocess i författningsdomstolen. Beslut i domstolen väntas . För igångsättande krävs härutöver två medlemsstaters anslutning till protokollet. Rådsdiskussionens syfte är alltså att nå snabbast möjliga ikraftträdande genom att försöka undvika förseningar runtomkring . 6.d) Inkommande ordförandeskapets arbetsprogram -Information från den österrikiska delegationen Typ av behandling i rådet: Den österrikiska delegationen presenterar arbetsprogrammet för sitt inkommande ordförandeskap. 6x (ff onumrerad dagordningspunkt) efter : utvärdering och rekommendationer -Information från ordförandeskapet 13 (24) Typ av behandling i rådet: Det bulgariska ordförandeskapet avser att informera om utkomsten av det möte som arrangerades i för SOLVIT-Nätverket (som består av de nationella SOLVIT-centren) i syfte att diskutera genomförandet av . Vid mötet välkomnades kommissionens arbete med att stärka Solvit, dels genom att förbättra synligheten för SOLVIT inom kommissionen, dels genom att använda SOLVIT som ett genomförandeverktyg vid framtagandet av nya förordningar. Även kommissionens initiativ att ta upp olösta och återkommande ärenden välkomnades. I enlighet rådslutsatserna från , ska fokus läggas på implementeringen av och därigenom förstärkandet av SOLVIT:s roll vid genomförandet och tillämpning av EU-rätt, samt säkerställandet av kommissionens konsekventa uppföljning av strukturella och återkommande SOLVIT-ärenden. 14 (24) Framtiden för europeisk rymdpolicy Typ av behandling i rådet: Mot bakgrund av bland annat halvtidsutvärderingarna om Copernicus- och /EGNOS-programmen har ordförandeskapet tagit initiativ till en riktlinjedebatt om hur rymdverksamheten kan bidra till samhällsnytta, innovation och vetenskaplig och ekonomisk utveckling i . I diskussionsunderlaget finns två frågor som utgångspunkt för diskussionen1. 1.Vilka policyåtgärder och aktiviteter bör EU och dess medlemsstater vidta för att maximera resultatet av EU:s rymdpolicy, stärka investeringar och uppmuntra innovation, för att möjliggöra den fulla potentialen som rymdverksamheten kan bidra med ? 2.Hur kan vi öka medvetenheten om rymdverksamhetens fördelar för medborgarna och ekonomin i alla marknadssektorer, inklusive i EU:s policies för industri och den inre marknaden? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser inledningsvis att framhålla att givet de stora utmaningar som MFF-förhandlingarna kan medföra, måste även rymdfrågorna ta hänsyn till att de finansiella resurserna är begränsade. Ambitionerna bör rättas därefter och inte tvärtom. Finansiella aspekter ska diskuteras i rådets särskilda MFF-arbetsgrupp (Friends of the Presidency) och i allmänna rådet (GAC). Regeringen avser vidare att framhålla att det viktigaste för EU är samstämmighet och ett fungerande partnerskap mellan EU, och 1 Diskussionsunderlaget finns endast på engelska och sålunda är här refererad text endast att betrakta som inofficiella översättningar 15 (24) medlemsstaterna, och att den fortsatta driften av de existerande s.k. flaggskeppsprogrammen och /EGNOS är av central betydelse för en fortsatt ledande position för . Regeringen avser vidare att framhålla att rymdverksamhetens betydelse för miljöarbetet mot bakgrund av Romdeklarationen från är otillräckligt beskriven i diskussionsunderlaget och att rymdverksamheten kan vara ett stöd för och leda miljöfrågorna framåt och säkerställa en ren och säker miljö. Detta kan behövas för att klara av miljöutmaningarna och i arbetet med Agenda 2030 och Cop21.