eunbil · H60N4C5D29 · 2018-10-08 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruksministrarna) 3.Rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i Kommissionen definierade i sitt årliga meddelande om fiskemöjligheter (KOM 2018 (452), de grundläggande principer som kommissionen avser utgå ifrån när de presenterar förslag om fastställande av maximal tillåten fångst (TAC) och kvoter . Meddelandet diskuterades vid Jordbruks- och fiskerådet och ställde sig då positivt till kommissionens meddelande eftersom det bidrar till ökad transparens och framförhållning inför förhandlingarna om nästa års fiskemöjligheter. presenterade kommissionen ett förslag till förordning när det gäller fastställande av fiskemöjligheter i (KOM 2018 (608)). Kommissionens förslag reglerar arterna torsk, sill, skarpsill, lax och rödspätta i . I förslaget till förordning har kommissionen angett att TAC och kvoter i sätts på nivåer som överensstämmer med målen i den reformerade fiskeripolitiken. Kommissionen har tillämpat den fleråriga för torsk, sill/strömming och skarpsill i (och rådets förordning (EU) nr 2016/1139 av om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk sill och skarpsill och de fisken som nyttjar dessa bestånd.) Kommissionens förslag till TAC innebär (i procent, jämfört med TAC 2018): •en reduktion av TAC för torsk i östra med , •en ökning av TAC för torsk i västra , •en ökning av TAC för lax i egentliga med , och en reduktion av TAC för lax i med , •en reduktion av TAC för sill i centrala med , •en reduktion av TAC för sill i västra med , •en reduktion av TAC för sill i och med , •en ökning av TAC för sill i med , •en ökning av TAC för skarpsill med , och •en ökning av TAC för rödspätta med Utöver dessa förslag till TAC innebär kommissionens förslag att den lekstängningsperiod för torsk i östra som fastställdes vidareförs till 2019. Vidare föreslås att fritidsfiske på torsk i västra fortsätter att regleras på EU-nivå . Förslaget har diskuterats i det regionala forumet för , Baltfish, i rådets förberedande organ och bilateralt med andra medlemsstater och kommissionen . Målsättningen är att rådet ska nå en politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt: 2 (8) Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Regeringen kommer att verka för att detta återspeglas i den slutliga kompromissen. När det gäller fiskemöjligheter i anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten. I linje med detta är regeringen angelägen om att den fleråriga för torsk, sill/strömming och skarpsill ska tillämpas för de bestånd som omfattas av planen. Vad gäller fritidsfiske anser regeringen generellt att reglering av fritidsfiske i första hand är varje medlemsstats ansvar och att EU-lagstiftning på detta område endast bör övervägas i specifika fall och om den kan tillföra mervärde. Givet beståndssituationen för vissa av bestånd och där fritidsfiskets har betydande bidrag till fiskeridödligheten anser regeringen att det i specifika fall skulle finnas ett mervärde i att reglera fritidsfiske i vissa områden och för vissa arter i inom ramen för denna förordning. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU EU–: årliga samråd Dagordningspunkten avser ett meningsutbyte inför kommande konsultationer. EU förhandlar med om fiskemöjligheter och vissa övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i och . De årliga förhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . 3 (8) fiskemöjligheter som överenskommits förs in i EU:s TAC- och kvotförordning som i regel fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . I tillägg till fiskemöjligheter ingår i avtalen vissa gemensamma förvaltningsstrategier, tekniska regleringar och kontrollöverenskommelser. Förhandlingarna innebär också att EU och utbyter fiskemöjligheter med varandra vilket främst innebär att erbjuder EU arktisk torsk i utbyte mot andra arter samt för att få tillträde till EU:s marknad för fiskeprodukter. Vid rådsmötet önskar kommissionen höra medlemsstaternas ståndpunkter inför konsultationerna med . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande inställning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att kommissionen bör sträva efter att uppnå detta i förhandlingarna med . Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. För att uppnå detta anser regeringen att förvaltningsstrategier är viktiga verktyg och det är därför viktigt att fortsätta arbetet med att se över de strategier som är inaktuella och upprätta strategier för arter som fortfarande saknar dem. Beträffande utbyte av fiskemöjligheter, anser regeringen att EU inte bör acceptera mer arktisk torsk än man kan kompensera för utan att det blir orimliga bördor för de medlemsstater som betalar men inte får del av torskutbytet. Regeringen anser också, i enighet med , att huvuddelen av kvotutbytet ska ske genom arter utanför . Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingsresultatet vad gäller fiskemöjligheter förs i regel in i rådets förordning om fiskemöjligheter för som väntas bli föremål för politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådet . 4 (8) ICCAT, International Convention for the Conservation of Tunas, är den internationella konventionen för förvaltning av tonfiskar och andra långt vandrande fiskarter i . Grundfördraget antogs 1966 och trädde 1969. Ca 30 arter hanteras av ICCAT; tonfiskar (t.ex. blåfenad, gulfenad, storögd, bonit etc.), spjutfiskar (svärdfisk, marlin-arter m.fl.), makrillarter och vissa hajarter, t.ex. blåhaj och makrillhaj. kommer att äga rum i () den 12–. Vid jordbruks- och fiskrådet kommer medlemsstaterna att presentera sina ståndpunkter inför årsmötet. För blåfenad tonfisk har det funnits en särskild återhämtningsplan som regelbundet revideras och förväntas bli föremål för behandling på årsmötet. Med anledning av att beståndets tillväxt varit positiv kommer det diskuteras om planen ska övergå från en återhämtningsplan till en förvaltningsplan. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens grundinställning är att det är angeläget att EU verkar för att nå de mål som sätts upp inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, GFP, inklusive avseende den externa dimensionen i enlighet med del VI i GFP. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. För att uppnå detta anser regeringen att förvaltningsstrategier är viktiga verktyg och regeringen anser därför att det är viktigt att fortsätta arbetet med att se över och upprätta strategier för arter som fortfarande saknar dem. Grundat på vetenskaplig rådgivning välkomnar regeringen följaktligen att återhämtningsplanen för blåfenad tonfisk övergår till en förvaltningsplan. 5 (8) Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 6.Förordningen om de strategiska planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken Kommissionens lagstiftningsförslag om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, GJP, efter 2020 presenterades . Reformpaketet består av tre förordningsförslag. Kommissionen föreslår att medlemsländerna för perioden ska få ett större ansvar för att utforma politikens genomförande. Varje land ska ta fram en strategisk GJP-plan som omfattar både pelare 1 (inkomststöden) och pelare 2 (landsbygdsprogrammet). I planen ska länderna genom val av åtgärder och stödvillkor samt budgetallokering redovisa hur de allmänna och specifika målen ska kunna nås. Angående revision föreslår kommissionen att principen om en modell med samordnad granskning införs,”single audit”, i syfte att undvika ickesamordnade, överlappande kontroller och revisioner. Politiken föreslås i högre grad bli resultatorienterad och en uppföljning ska ske mot de angivna målen genom ett antal indikatorer. Detta är en förändring jämfört med då politiken nu i hög grad är uppbyggd utifrån att detaljerade regler fastställs på EU-nivå och sedan kontrolleras av kommissionen ner på brukarnivå. 6 (8) föreslår kommissionen ett antal obligatoriska regler. För att få del av stöd krävs att lantbrukaren följer ett antal grundvillkor. Dessa motsvaras till stora delar av nuvarande tvärvillkor och reglerna för dagens förgröningsstöd. I den första pelaren föreslås även ett miljösystem med möjlighet att stödja ettåriga miljö/klimatåtgärder. Hela reformförslaget har behandlats på rådsarbetsgruppen . Ordförande avser att vid rådsmötet göra en sammanfattning av förhandlingsläget, med fokus på förordningen om de strategiska planerna. Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om GJP är totalt minskade utgifter, marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner samt förenkling. Regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. De föreslagna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är rimliga och fungerar som en utgångspunkt för en fortsatt diskussion. Regeringen välkomnar att kommissionen prioriterar frågan om antibiotikaresistens bland målen. Det är även positivt att de båda pelarna ses som en helhet och får gemensamma mål. Kraven vid utformning av GJP-planen är till delar enklare än nuvarande landsbygdsprogram men regeringen önskar ytterligare förenklingar. En viktig fråga är att kommissionens förslag om en modell med samordnad granskning införs fullt ut i syfte att undvika ickesamordnade, överlappande kontroller och revisioner. Regeringen är positiv till kommissionens ambition att stärka GJP:s klimat- och miljönytta men anser att mer behöver göras. Regeringen är dock tveksam till kommissionens förslag om utformning av grundvillkoren för jordbrukarstöd. Ett ökat fokus på riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet är mer effektivt än generella åtgärder. Regeringen anser att det är viktigt att stöden utformas på ett sätt som inte resulterar i att lågt ställda nationella klimat- och miljökrav skapar konkurrensfördelar för enskilda medlemsländer. Regeringen är även tveksam till att grundvillkoren ska gälla ersättningar i pelare 2. 7 (8) Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd med . En överläggning hölls i MJU . Fortsatt behandling av ärendet: Reformförslaget kommer behandlas på flertalet jordbruks- och fiskeråd . Ambitionen är att nå en överenskommelse . 2017/18: FPM 140 7.G20 (jordbruk) -Information från kommissionen Kommissionen avser informera om G20:s jordbruksministermöte som ägde rum den 27–i under G20-ordförandeskap. har ”Future” som tema på jordbruksområdet med särskilt fokus på funktionella jordar (”healthy soils”) utöver de frågor som omfattats av arbetet , dvs. global livsmedelsförsörjning och hållbar jordbruksproduktion. G20 har hållit ett antal jordbruksministermöten med början under det franska ordförandeskapet 2011 och därefter 2012, 2015, 2016 och 2017. 8 (8)