eunbil · H50N4C1F52 · 2018-01-01 00:00:00 — I ett utmanande läge (andra steget) verkar regeringen för att aktiveringen av en solidaritetsmekanism med omfördelning sker med automatik i så stor utsträckning som möjligt. Likaså bör aktiveringen av steg två ske i ett så tidigt skede som möjligt efter det att medlemsstatens andel har överskridits. Kommissionen bör ges så stor beslutsbefogenhet som möjligt när det gäller övergången till det andra steget. Regeringen förordar att referensnyckeln utformas på ett sätt som gör den enkel att tillämpa med hänsyn tagen till relevanta och rättvisa faktorer. En eventuell övre gräns för hur många personer som måste omfördelas ska vara så hög att en övergång till nästa steg i möjligaste mån kan undvikas. En övre gräns för antalet som måste tas emot inom ramen för omfördelningen får inte innebära att det sätts ett tak för antalet asylsökande totalt i EU. En enskild medlemsstat ska frivilligt kunna ta emot omfördelade asylsökande även när en övre gräns för omfördelningen är nådd. Regeringen ska driva att det inte ska vara möjligt att avsäga sig ansvaret att ta emot omfördelade personer, men kompletterande alternativ till omfördelning bör kunna övervägas liksom en gradvis infasning för medlemsstater med begränsad kapacitet. Vid en situation när åtgärder som vidtagits i tidigare steg inte räcker eller när en övre gräns är nådd, är det viktigt att ger riktlinjer för hur situationen ska hanteras, exempelvis genom operativa beslut eller lagstiftningsförfarande (tredje steget). Det kan komma att röra sig om en ökad omfördelning, praktiskt och finansiellt stöd till vissa medlemsstater samt utökat samarbete med tredjeländer. Folkrätten, rätten att söka asyl, principen om non-refoulement, den individuella asylprövningen och rätten till effektivt rättsmedel måste uppfyllas även i krissituationer. Regeringen ska verka för att kriterierna för vad som avser kvalificera ett säkert tredje land ska ligga fast även vid en krissituation. ska fortsatt verka för att EU:s sjöräddningsinsatser genomförs i enlighet med folkrätten och med full respekt för internationell flyktingrätt och mänskliga rättigheter. Det är av stor vikt att alla EU:s medlemsstater delar solidariskt på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. finns stora problem på detta område. Regeringen anser att ekonomiska incitament ska kunna användas för att uppnå ett ökat solidariskt ansvarstagande i migrationspolitiken. Det kan t.ex. handla om att en medlemsstat som inte tar emot skyddsbehövande i enlighet med EU-gemensamma regler och beslut inte heller ska kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som , eller bli skyldig att betala ett vite eller en straffavgift. Regeringen ska verka för en tydligare koppling mellan medlemsstaternas deltagande i solidaritetsåtgärder och deltagandet i . Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. b) Direktivet om mottagningsvillkor Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Faktapromemoria 2015/16: FPM129 Kommissionens förslag KOM(2016)465. behandlad vid samråd med : , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . lade kommissionen fram förslag om ett reviderat mottagandedirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FPM129). Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet och syftar till att ytterligare harmonisera mottagandeförhållandena inom EU. Genom ökad harmonisering ska en jämnare fördelning av asylsökande inom EU uppnås och incitamenten för sekundära förflyttningar minska. fick ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Mandatet omfattar hela förslaget men det kan bli nödvändigt att återkomma till bestämmelser som berör andra rättsakter i det gemensamma europeiska asylsystemet. Förhandlingar med inleddes . Det är ännu oklart vad avsikten med behandlingen vid rådsmötet den 4–är men det är troligt att det blir fråga om en riktlinjedebatt. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver humana mottagningssystem med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grundrättigheter kopplade till skyddsbehovet. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas mottagningssystem, som syftar till att förbättra de generella mottagandevillkoren liksom till att enskilda medlemsstater i vissa delar får ha en mer generös inställning, samt möjliggör förbättringar av beredskapen inom den Europeiska unionen. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverat ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Att sekundära förflyttningar inte ska vara tillåtna i större utsträckning än enligt dagens EU-regler är en viktig princip. Det främsta incitamentet för att förhindra sekundära förflyttningar är ett likvärdigt mottagande i EU. Det är viktigt att prövning kan ske i rätt medlemsstat. Regeringen ser att det kan finnas behov av möjligheter att använda förvarstagande i fall då det är sannolikt att den asylsökande som hanteras enligt Dublinreglerna kan komma att avvika; en sådan ordning är också nödvändig för att upprätthålla principerna i den nya Dublinförordningen. Generellt motsätter sig dock regeringen utökade begränsningar av rörelsefriheten för asylsökande inom en medlemsstat, så som särskilda stängda flyktingläger eller mindre områden dit asylsökande allmänt hänvisas. När begränsningar måste ske för den enskilde individen ska de vara proportionerliga och ske med hänsyn tagen till gällande internationella åtaganden på området, exempelvis . Barnens bästa måste beaktas. Mottagandevillkoren i direktivet ska vara ändamålsenligt utformade och i överensstämmelse med övriga rättsakter på asylområdet. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. Regeringen är positiv till att asylsökande som medverkat till att klarlägga sin identitet ska få ett tidigt tillträde till arbetsmarknaden. Regeringen är även positiv till möjligheten till spårbyte för asylsökande. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16: FPM 130 Kommissionens förslag KOM (2016)466. behandlad vid samråd med : , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Information till och överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet , , , och . lade kommissionen fram förslag om en skyddsgrundsförordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM130). Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet. Förordningen avses ersätta det nuvarande skyddsgrundsdirektivet (2011/95/EU). Förslaget syftar till en ökad harmonisering mellan medlemsstaterna när det gäller bedömningar av asylansökningar och innehållet i ett beviljat skydd. På Coreper gav medlemsstaterna mandat till ordförandeskapet att inleda trilogförhandlingar. pågår trilogförhandlingar med . Det är ännu oklart vad avsikten med behandlingen vid rådsmötet den 4–är men det är troligt att det blir fråga om en riktlinjedebatt. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver humana mottagningssystem med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grundrättigheter kopplade till skyddsbehovet. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Enhetligheten i bedömningarna av skyddsbehov bör öka och det är därför positivt att grunderna för bedömning av skyddsbehov förtydligas. Principen om non-refoulement och respekten för rätten att söka asyl måste fullt ut upprätthållas. Regeringen anser också att skyddsstatus måste kunna beviljas vid så kallade sur place-skäl på samma sätt som . Bestämmelserna om omprövning av skyddsskäl bör utformas så att de inte leder till omotiverade ökade administrativa krav för de prövande myndigheterna. Vid behov ska en enskild medlemsstat i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU som helhet har. Regeringen välkomnar att innebörden av internationellt skydd förtydligas. Regeringen välkomnar också att det klargörs att rättigheter till t.ex. försörjningsstöd, skola och hälsovård bara föreligger i den medlemsstat som beviljat skydd och inte i andra. Regeringen förordar ett regelverk som möjliggör att permanenta uppehållstillstånd får beviljas till skyddsbehövande. I första hand ska ett permanent uppehållstillstånd kunna beviljas vid det första beviljandetillfället, i andra hand i samband med förlängning. När det gäller tillståndens längd anser regeringen att regelverkets harmonisering behöver öka men att längden ska ge förutsättningar för en reell möjlighet till integration. Tillståndslängden ska regleras på ett sätt som möjliggör att flyktingar och alternativt skyddsbehövande likabehandlas. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverad ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. d) Förordningen om asylförfaranden Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16: FPM131 Kommissionens förslag KOM (2016)467. behandlad vid samråd med : , , , , , 2017 och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . och överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet , , , och . lade kommissionen fram ett förslag till asylprocedurförordning (se faktapromemoria 2015/16: FPM131). Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet. Förordningen avses ersätta det nuvarande asylprocedurdirektivet. Förslaget syftar till att etablera ett enhetligt förfarande för internationellt skydd som är effektivt, rättvist och balanserat. Förhandlingar på rådsarbetsgruppsnivå påbörjades . pågår förhandlingarna på rättsrådgivarnivå. enades om ett förhandlingsmandat. Det är ännu oklart vad avsikten med behandlingen vid rådsmötet den 4–är men det är troligt att det blir fråga om en riktlinjedebatt. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver humana mottagningssystem med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grundrättigheter kopplade till skyddsbehovet. Vid behov ska en enskild medlemsstat i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. För regeringen är upprätthållandet av rättssäkerheten i den gemensamma processen avgörande. Systemet måste ha tillräckliga garantier för rätten att söka asyl och att alla ansökningar prövas individuellt och rättssäkert. Principen om non-refoulement och respekten för rätten att söka asyl måste fullt ut upprätthållas, även i situationer när en sökande inte samarbetar med myndigheterna. Regeringen välkomnar att reglerna förenklas och förtydligas samt att barns rättigheter stärks. Systemet måste vara effektivt och ansökningar prövas skyndsamt med bibehållen kvalitet. Regeringen anser att den föreslagna uppdelningen och ansvarsfördelningen mellan registrering av ansökan och inlämnande av ansökan bör vara frivillig för medlemsstaterna att införa. Regeringen anser också att alla vuxna ska ansöka om asyl personligen. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverad ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Regeringen anser att principen om den fria bevisvärderingen måste kunna upprätthållas och motsätter sig därför bl.a. bestämmelser om krav på erkännande av andra medlemsstaters medicinska åldersbedömningar samt begränsningar av vad en sökande får anföra under domstolsprövning. Regeringen välkomnar en harmonisering av användandet av listor över säkra ursprungsländer och säkra tredjeländer. En gemensam lista över säkra ursprungsländer bör omfatta länderna på västra , men inte . Även med ett system med säkra länder måste alltid en rättssäker och individuell prövning av varje ansökan göras. Tillämpningen av listor över säkra ursprungsländer och tredje länder bör kontinuerligt följas upp för att säkerställa detta. Regeringen anser att det bör finnas större utrymme för medlemsstaterna att vid bedömningen av en ansökans prövningsbarhet välja att pröva en ansökan i landet. En förutsättning för tillämpningen är att det alltid sker en individuell prövning av tillgång till effektivt skydd och sökandens anknytning till tredjelandet. Den övergripande målsättningen för regeringen är att säkerställa ett rättssäkert gemensamt system som värnar asylrätten. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Avsikten med behandlingen i rådet: Riktlinjedebatt/lägesrapport. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16:FPM96 Kommissionens förslag KOM(2016)272 behandlad vid samråd med : , , , , , och . behandlad i socialförsäkringsutskottet: Överläggning , samt . Information lämnad , , , och samt . lade kommissionen fram förslag till en reviderad Eurodacförordning. Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Förslaget innebär att Eurodac, förutom att bidra till det praktiska genomförandet av Dublinförordningen, även ska bidra till kontroll av olaglig invandring och underlätta återvändande. Eurodac föreslås på så sätt få ett bredare användningsområde . Förslaget innebär att information om bland annat fingeravtryck och ansiktsbild kommer att lagras och jämföras för personer som ansöker om asyl, grips i samband med att de olagligen passerar EU:s yttre gräns eller uppehåller sig olagligen i en medlemsstat. gäller fingeravtryck föreslås åldersgränsen sänkas från till . Enligt förslaget ska fler personuppgifter lagras i Eurodac. Förutom fingeravtryck och ansiktsbild ska uppgift om bland annat namn, födelsedatum, nationalitet och identitetshandlingar lagras. Förhandlingarna inleddes och förslaget har behandlats såväl i rådsarbetsgrupp, på rättsrådgivarnivå och i Coreper. Vid RIF (rådet för rättsliga och inrikes frågor) den 8–antogs en partiell allmän inriktning som gav ordförandeskapet mandat till att inleda förhandlingar med . Den partiella allmänna inriktningen innefattade (utöver kommissionens ursprungliga förslag, se Fakta-PM 2015/16: FPM96) en till viss del förenklad tillämpning och utökad tillgång till Eurodac för brottsbekämpande myndigheter för att mer effektivt kunna förebygga, upptäcka och utreda terrorbrott eller andra allvarliga brott. Vid Coreper fick ordförandeskapet förnyat mandat till förhandlingar med . Detta mandat innefattade möjlighet för brottsbekämpande myndigheter att göra alfanumeriska sökningar. Det innefattade också att det i Eurodacdatabasen, utifrån ett återvändandesyfte ska läggas in inscannade färgkopior av resehandlingar. fick ordförandeskapet ett utökat mandat från Coreper om att förhandla med parlamentet om att det i Eurodac också ska registreras personer som vidarebosätts enligt det EU- gemensamma systemet för vidarebosättning eller enligt nationella program. Det är ännu oklart vad avsikten med behandlingen vid rådsmötet den 4–är men det är troligt att det blir fråga om en riktlinjedebatt. välkomnar kommissionens förslag. En reviderad förordning kan bidra till det praktiska genomförandet av ett nytt, mer solidariskt, gemensamt asylsystem. Det är också positivt om ett nytt Eurodacsystem kan bidra till att fler minderåriga som befinner sig i EU kan identifieras, i syfte att motverka exploatering av barn och återfinna barn som har separerats från sina familjer. Bästa möjliga balans mellan behovet av att behandla fler personuppgifter och skyddet av den personliga integriteten och respekt för de barn som ska registreras måste dock eftersträvas när fingeravtryck ska tas. Det är även viktigt vid behandlingen av känsliga personuppgifter, särskilt som det kan röra sig om personer med skyddsbehov. Kommissionens förslag syftar också till att underlätta återvändandearbetet, vilket är en viktig fråga för , när antalet avslagna asylansökningar i medlemsstaterna kan förväntas öka. Regeringen har ställt sig bakom ordförandeskapets kompromissförslag om en partiell allmän inriktning, med beaktande av bland annat att man ska återkomma till de delar av texten som rör övriga förslag beträffande det gemensamma europeiska asylsystemet när en överenskommelse har nåtts avseende dessa. ställer sig positiv till att alfanumeriska data görs sökbart för brottsbekämpande myndigheter. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. f) Förordningen om Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. KOM (2016)271 Fakta-PM 2015/16: FPM95 behandlad vid samråd med : , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Tjänstemannainformation , överläggning , tjänstemannainformation , information , överläggning , information , överläggning , information och och den1 . Förslaget till förordning om Europeiska unionens myndighet för asylfrågor (EUAA) presenterades och är ett av flera lagstiftningsförslag i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet som kommissionen presenterade . Syftet med kommissionens förslag är att stärka det praktiska samarbetet inom unionen och främja en enhetlig tillämpning av de gemensamma reglerna. Förhandlingarna inleddes och fick rådet mandat i Coreper att inleda trilogförhandlingar. Mandatet innefattade alla delar i förslaget utom de artiklar som hänvisar till andra rättsakter som ingår i det gemensamma europeiska asylsystemet. Undantagna är delar som hänför sig till förslaget om reviderad Dublinförordningen, särskilt rörande omfördelning av asylsökanden (art 2, 16, 32), förslaget om ett ramverk för vidarebosättning (art 35) och myndighetens roll att se över listan över säkra ursprungsländer och säkra tredje länder (art 11). I förhållande till det ursprungliga förslaget har det förtydligats att det är kommissionen som är fördragets väktare och att myndigheten inte ska ta över kommissionens centrala Det har även förtydligats att de rekommendationer och riktlinjer som myndigheten ska utfärda inte kommer att vara bindande för medlemsstaterna och dess myndigheter och domstolar utan vägledande. De delar som under förhandlingarna framför allt har varit kontroversiella har rört övervakning och utvärdering av medlemsstaternas asyl- och mottagningssystem. Ett flertal medlemsstater har varit emot ett utökat mandat i de delarna. nåddes en övergripande kompromiss mellan rådet och . Denna innehåller bl.a. en övervakningsmekanism där har gått med på en mer begränsad övervakning av medlemsstaternas asyl- och mottagningssystem än vad de hade velat, som de ändå fått med vissa för viktiga aspekter i övervakningen. Medlemsstaterna ska i gengäld godta ett ökat fokus för myndigheten på grundläggande rättigheter. har förhandlingarna av förordningen inväntat förhandlingarna om övriga rättsakter i det gemensamma asylsystemet. Generellt har haft framgång i förhandlingarna genom att myndighetens mandat stärks i syfte att se till att det gemensamma asylregelverket verkligen efterlevs av medlemsstaterna. Regeringen välkomnar kommissionens förslag. EASO:s kapacitet måste stärkas och mandatet behöver därför ses över. Det praktiska samarbetet på asylområdet måste överlag förbättras inom EU. Det är centralt att medlemsstaterna på ett korrekt sätt genomför antagen lagstiftning och det är därför viktigt att den nya myndigheten fokuserar på sin huvuduppgift, dvs. att främja ett enhetligt genomförande av genom ett utökat operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna. Ett gemensamt asylsystem förutsätter ett fungerande verktyg för att säkerställa att alla länder följer sina åtaganden. Det är viktigt att den nya myndighetens uppgifter inte duplicerar det arbete som görs av t.ex. UNHCR och (). Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. ska verka för möjligheten att tillfälligt återinföra gränskontroller mot medlemsstater som inte efterlever det gemensamma asylregelverket. g) Förordningen om ramen för vidarebosättning Avsikten med behandlingen i rådet: Riktlinjedebatt/lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16: FPM 122 Kommissionens förslag KOM (2016) 468. behandlad vid samråd med : och . , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till socialförsäkringsutskottet . Information , information och information . Kommissionen antog ett förslag om förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning och förslag om ändring av förordningen om asyl-, migrations-, och integrationsfonden (AMIF) (se faktapromemoria 2015/16: FPM122). Förslaget syftar till att etablera en ram för EU:s politik för vidarebosättning. Förslaget innebär en mer sammanhållen handläggningsprocess kring vidarebosättning och en mer sammanhållen ansats gentemot de stora värdländerna. Förslaget innehåller inga bestämmelser som tvingar en EU-medlemsstat att ta en viss andel av en EU-gemensam vidarebosättningskvot.