rfr · H60WRFR1 · 2018-12-19 00:00:00 — När det gäller svenska kronor kan vi alltid ytterligare låna ut på ett eller annat sätt till bankerna eller, även om det är riktigt bekymmersamt, till en större krets låntagare. Då får det ske mot säkerhet, men det behöver inte nödvändigtvis vara säkerhet i statsobligationer. Under krisen var det också på det sättet att en del av den säkerhet som vi fick var bostadsobligationer. viockså en rad olika andra åtgärder; till exempel hade vi ett program som aldrig egentligen kom att användas. Då hade vi accepterat företagscertifikat som säkerhet för utlåning till banker i akt och mening att dessa pengar naturligtvis skulle finna sin väg till företagssektorn. Under riktigt svåra kriser tenderar det att bli så att är bankernas bank. Då utnyttjar man det maximalt. Det är det som händer. Men det går inte att i förväg säga exakt vad man gör och varför, därför att det helt och hållet beror på vad som sker. Det som är viktigt för vår del är att vi har ordning på datasystem och att vi har ordning på kunskapen, så att det inte är en teoretisk fiktion att resonera om i vilken spak man ska dra utan att man också så att säga har den fysiska kunskapen att göra detta. Därutöver deltar vi tillsammans med andra i återkommande krisövningar. En bit in kommer det att vara en stor nordisk-baltisk krisövning som vi aktivt kommer att delta i. I denna krisövning deltar både centralbanker, tillsynsmyndigheter och finansdepartement. Det har faktiskt tagit att planera detta. Det svåra när man gör krisövningar är naturligtvis att få deltagarna att hamna i det sinnestillstånd som råder när det är en riktig kris. Men det är bättre STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN med krisövningar jämfört med att aldrig över huvud taget tänka igenom hur det skulle kunna tänkas bli. Det är den beredskap som vi har . Då talar jag om system, människor, juridik och teknik för att se till att vi kan göra det som behövs. , : Jag ska bara fylla i lite grann och dessutom försöka svara på frågan om den nedre gränsen när det gäller hur långt vi kan sänka räntan. Vår bedömning är att det inte finns en hård sådan gräns, utan det är en gradfråga. Ju mer vi sänker räntan från där vi befinner oss , desto sämre kommer förmodligen genomslaget att bli i fråga om det som vi vill uppnå och framför allt påverka andra räntor – utlåningsräntor till hushåll och företag – och desto större kommer olika negativa sidoeffekter att bli i ekonomin. Det går alltså att sänka räntan mer, men då får man bedöma om det är meningsfullt eller inte. Blir det en ny finanskris liknande den är det som man vill göra, precis som sa, kanske i första hand mer räddningsåtgärder och att förse marknaderna med väldigt mycket likviditet. Där har vi fortfarande väldigt mycket muskler kvar. När det gäller andra saker som handlar mer om att stimulera ekonomin i övrigt – konjunkturstabilisering – har vi köpt en stor del av de utestående nominella statsobligationerna. Men som centralbank kan man köpa annat än statsobligationer. Tittar man på vad andra centralbanker har gjort sticker vi ut lite grann som bara har köpt statsobligationer. Många andra centralbanker har fokuserat mer på att köpa betydligt mer riskabla tillgångar. Vad man vill göra är en helt annan fråga. Det kommer att bero på vilken sorts kris som man har hamnat i. Dessutom, vilket jag tycker är viktigt att påpeka, är det inte bara och penningpolitiken som ska bidra till konjunkturstabilisering. Där tillkommer även finanspolitiken. Åtminstone jämfört med andra länder har vi i mycket starka offentliga finanser och ganska gott om utrymme att agera med finanspolitiken, vilket i och för sig kanske förutsätter att det finns en regering som kan bedriva finanspolitiken. Men det finns det nog snart. Ordförande: ska jag avsluta denna utfrågning. Vi uppskattar mycket att ni har kommit hit och gett era inledningar och svarat på våra frågor. Det har varit mycket bra diskussioner. Vi tackar för detta tillfälle och hälsar er välkomna åter . Detta är en stående punkt i finansutskottet och i som vi uppskattar mycket. BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för-