urf · H5A5URF2d2 · 2018-02-15 00:00:00 — Ju starkare kunskapslinjen betonas desto rimligare ter det sig att effektivitetsrevisionen ska leverera kunskap också om för- och nackdelar mellan olika tänkbara framtida handlingsalternativ. 7.8 Finns en risk att effektivitetsrevisionen blir alltför insnävad? Det är ofrånkomligt att effektivitetsrevisionens verksamhet och de frågor den ställer påverkar hur man ser på dess uppdrag i demokratin. Det som här har beskrivits som en kontrollinje är svårt att förena med en revision som ställer frågor om effekterna av reformer som genomfördes för . Å andra sidan har det framförts farhågor att ett betonande av att revisionen ytterst finns till därför att den som anförtrotts ansvaret för något också behöver kontrolleras kan leda till att revisionen blir inriktad på mekanisk regelefterlevnad. Sådana farhågor togs upp av den parlamentariska utredning som på riksdagsstyrelsens uppdrag hade till uppgift att följa upp Riksrevisionsreformen.216 Utredningen analyserade ingående effektivitetsrevisionens verksamhet under första år och pekade på vad man ansåg vara problem i verksamheten. Det intressanta med utredningens analys är att den menade att de problem den tog upp förklarades av att betonat att dess rapporter skulle 215Bendor 2015, s. 195. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET utformas så att de kunde utgöra underlag för ansvarsutkrävande. talade om detta som ansvarskriteriet. Utredningen menade att kriteriet innebar ”att det blir svårt, för att inte säga omöjligt att granska verksamheter och äm- nesområden där ansvarsförhållanden är och förblir oklara”. utredningen att en konsekvens av ansvarskriteriet var att granskningarna ”in- riktas huvudsakligen på regelefterlevnad i stället för effektivitet”.217 Den fråga som kan ställas är om de problem utredningen såg orsakades av Det framstår lika troligt, eller till och med troligare, att en revision som betonar att dess uppdrag är att skapa förutsättningar för ansvars- utkrävande kan välja att särskilt uppmärksamma situationer och områden där det råder oklarhet om ansvarsförhållanden; det kan hävdas att det är på områ- den med oklara ansvarsförhållanden som riskerna är störst för ineffektivitet och även maktmissbruk. I de fall den statliga verksamheten organiserats så att ansvarsförhållanden är oklara kan det alltså vara särskilt viktigt för revisionen att påtala detta och rikta kritik mot den (vanligen regeringen) som kan hållas ansvarig för bristande reda i ansvarsförhållandena. Det framstår inte heller som självklart att just betonandet av ansvarskriteriet skulle leda till att revi- sionen skulle välja att bortse från vikten av effektivitet. perspektivet leda till att det ter sig särskilt viktigt att undersöka vem som kan hållas ansvarig för bristande effektivitet och slöseri med skattebetalarnas Snarare kan utredningens analys tolkas som en kritik av hur ansvarskriteriet omsatts i praktiken. I själva verket är det svårt att se någon grundläggande motsättning mellan betonandet av ansvarsutkrävande och den syn utredningen Utredningen framhöll: ”Att utkräva ansvar ska naturligtvis göras – i förekommande fall – men först då processen kring ansvarstagandet inte fun- gerat eller givet önskvärda resultat.” Detta är självklart en helt avgörande po- Ytterst handlar det om att få förvaltningen att ta ansvar för de uppgifter Det är först då detta inte sker som det blir aktuellt med att utkräva ansvar, och det är först då det finns behov av ett underlag för att ut- kräva detta ansvar. Utredningen, vars analys är knapphändig, menar också att ansvarskriteriet kräver mindre av analys och får en inriktning på felfinneri. Denna uppfattning kan problematiseras avsevärt. Det kan hävdas att just an- svarskriteriet, för att använda utredningens uttryck, innebär att effektivitetsre- visionen måste ta reda på orsaker till ett visst skeende och om det som orsakat brister verkligen är något som till exempel en myndighet eller dess befatt- ningshavare kunnat påverka. 7.9 Fördelning av ansvar mellan regering och myndigheter Mål och andra politiska viljeyttringar tar inte sällan fasta på olika samhällsproblem som vill undanröja. Den diskrepans som då inte sällan kan 217 , s. 49. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET konstateras mellan mål och verklighet kan lätt leda till krav på ett starkare statligt engagemang. På en inomstatlig nivå kan också detta leda fram till att regeringen ska ta itu med saker och ting på ett kraftfullare sätt. Utan att här hämta exempel på hur denna fråga behandlas i enskilda granskningar kan vi konstatera att detta ibland leder till kritik mot regeringen och att rekommendationer inte sällan tar fasta på att regeringen ska vara mera aktiv, och inte sällan mera detaljerad, i sin styrning av förvaltningen. Enkelt uttryckt: Allt som går fel är regeringens fel. Stöd för en sådan hållning finns förvisso. De inbördes förhållandena mellan de organ som det talas om i 2§ i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. klargörs i 12 kap. RF. Den ansvarskedja som förvaltningsutredningen talade om innebär att förvaltningen har en lydnadsrelation till regeringen men inte till eller medborgarna och inte heller till ett enskilt statsråd. Det är också regeringen som lämnar uppdragen till förvaltningen. Annorlunda uttryckt kan man säga att regeringen delegerar en del av sitt ansvar till myndigheterna. Det betyder också att regeringen inför är ytterst ansvarig för allt som myndigheterna gör, förutom på det område där förvaltningens lydnadsplikt mot regeringen inte gäller.218 Huvudprincipen är dock klar. Den innebär att, även om myndigheterna i praktiken har stor handlingsfrihet, också utanför det särskilt skyddade området, inskränks därmed inte regeringens ansvar inför för förvaltningens förehavanden. Regeringen har således en skyldighet att se till att förvaltningen fungerar på ett godtagbart sätt.219 Det kan alltså tyckas som oproblematiskt att ansvaret för brister i förvaltningen alltid kan ses som uttryck för regeringens bristande styrning. Frågan kan dock problematiseras. Det kan noteras att i rader av andra sammanhang då ansvar, rättsligt eller moraliskt, diskuteras, förs i stället ett slags kapacitets- eller befogenhetsresonemang. Den som har faktiska möjligheter att påverka en verksamhet ska också vara den som hålls ansvarig när något går snett. En sådan linje innebär att i de fall regeringen väljer att ge vidsträckta befogenheter till myndigheterna att forma en verksamhet och göra olika prioriteringar bör det vara rimligt att rikta kritik mot myndigheten om bristerna beror på sådant myndigheten råder över. 21812 kap. 2 § RF. 219En diskussion förs i , s. 40. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Lagar, propositioner och utskottsbetänkanden är inte medtagna i listan över , S. 1999. Att kontrollera staten. Den statliga revisionens roll i den : Acta Universitatis Upsaliensis. Annual report 2016. file:///C:/Users/User/AppData/Local/Packages/Microsoft.Microsof- tEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/Annual+Report+2016.pdf Alkin, M.C. Evaluation Roots: Tracing Theorists’ Views and Influences. Thousand Oaks, CA: . Alkin, M.C. Evaluation Roots: A of Theorists’ Views Thousand Oaks, CA: . Alkin, M.C. och , C.A. ”An Evaluation Theory Tree” i M.C. Alkin, (red.) Evaluation Roots: Tracing Theorists’ Views and Influences. Thousand Oaks, CA: . Amnå, E. Planhushållning i den offentliga sektorn. Angleryd, T. ”Effektivitetsrevisionens identitet” i M. son (red.) Granskning, ansvar, lärande. A/RES/66/209. ”Promoting the efficiency, accountability, effectiveness and transparency of public administration by strengthening supreme audit institu- Resolution antagen av . A/RES/69/228. ”Promoting and fostering the efficiency, accountability, effec- tiveness and transparency of public administration by strengthening supreme audit institutions”. Resolution antagen av 19 decem- Barzelay, M. ”Performance auditing and the : Changing Roles and Strategies of Central Audit Institutions” i Performance auditing and the Modernisation of Government. Barzelay, M. ”Central Audit Institutions and Performance Auditing: A comparative Analysis of Organizational Strategies in ” i Governance: , R.D. 2001. Rethinking democratic accountability. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Bemelmans-Videc, M.L., , B. och , E.N. ”Facilitating Organizational Learning: Evaluation” i F.L. Leeuw, R.C. Rist och R.C. Sonnichsen (red.) Can Governments Learn. Comparative Perspective & Organizational Learning. New , NJ: Transaction Publishers. Bemelmans-Videc, M.L. ”Evaluation in the 1990 – 2000: Consolidation and Expansion” i J.E. Furubo, R.C. Rist & R. (red.) New , NJ: Transaction Publishers. Bemelans-Videc, M.L. ”Accountability a classic concept in modern contexts” i M.L. Bemelmans-Videc, J. Lonsdale och B.Perrin (red.) Implications for Evaluation and for Auditing Roles”. New , NJ: Transaction Publishers. Bendor, J. ”Incrementalism: Dead yet Flourishing” i , vol. , L. och S. . ”Does organizational design of supreme audit institutions matter? A cross-country assessment” i , vol. 27, nr 2. Bovens, M., Goodin, R.E. och Schillemans,T. The Handbook of Public Accountability. : University Press. Bringselius, L. Personnel Resistance in Mergers. The Merging of . : Business Press. Bringselius, L. Organisera oberoende granskning: första . Bringselius, L. ”Efficiency, Economy and Effectiveness – but what about Ethics, Supreme Audit Institutions at a Critical Juncture” i (kommande nummer). Bryman, A. T. och , J.C. Experimental and quasi-experimental designs for research. , F. 1996. Den reviderade revisorsrollen. En oren berättelse. : Nerenus & Santèrus förlag. Chelimsky, E. “The Political Environment of Evaluation and What it Means for the Development of the Field” i E.Chelimsky och W. Shadish (red.) Evaluation for the 21st Century. Thousand Oaks, CA: . Theory Driven Evaluation. , CA: . BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Vad de gjort och vad de gör. De Bruijin, H. Managing Performance in the Public Sector, andra upplagan, Routledge. Derlien, H-U. ”Genesis and Structure of Evaluation Efforts in Comparative Perspective” i R.C. (red.) Program Evaluation and the Management of Government, New , NJ: Transaction Publishers. Donaldson, S.I och Picciotto, R. (red.) Evaluation for an Equitable So- ciety. , NC: . Literature on Performance auditing and Supreme Audit Institutions, nedladdad . turi=/export/sites/eurosai/.content/documents/materials/Literature-on-perfor- mance-auditing.pdf Federalist Papers, nr 55, 1788, nedladdad . Papers-55. Finer, H. ”Administrative Responsibility in Democratic Government.” i F.E. (red.) Bureacratic in National Politics. : and Company. , F. 2003. Reframing Public Policy. Deliberative Politics and Deliberative Practices. : University Press. Philosophy and Principles of Auditing – An Introduction, : . Forss, K. och Rebien, C. ”Evaluation, : Caught between Order and Disorder” i R.C. Rist och N. Stame (red.) From Studies to Streams. New , NJ: Transaction Publishers. ”i förvandling” i Statskontoret 1680- 1980. En jubileums- och årsskrift. ”Public Policy and the Nature of Administrative Responsibility.” i F.E. (red.) Bureacratic in National Politics. : and Company. Furubo, J.E. ”Performance auditing: Audit or misnomer” i J. Lonsdale, P. Wilkins och T. (red.) Contributing to Ac- countability in Democratic Government. Furubo, J.E. ”Evaluation: For Public Good or Professional ” i P. Eliadis, J.E. Furubo, S. (red.) Evaluation Seeking Truth or . New , NJ: Transaction Publishers. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Politisk styrning – administrativ självständighet. , A. och , B. ”Separate Developments: Budgeting, Auditing, and Evaluation in the ” i A. , B. och B. Segsworth (red.) Budgeting, Auditing & Evaluation. Functions & Integration in Seven Countries. New , NJ: Transaction Publishers. – effektivitetens, rättssäkerhetens och demokratins väktare. En studie av effektivitetsrevisioner 2003 – 2007. vid , Akademin för ekonomistyrning i staten. Guba, E.G. och , Y. , CA: Jossey-Bass Publishers. , A., Breidahl, K.N., Furubo, J.E. och , M.B. ”In- stitusjonelle felt og forståelser av evaluering – en analyse av evalueringen av NAV-reformen” i Nordiske Organisasjonsstudier, vol. 18, nr 2. Svensk etymologisk ordbok (tredje upplagan). Hirschfeldt, J. ”Kommissioner och andra undersökande utredningar - en utflykt i gränsmarkerna mellan juridik och politik” i L. (red.) till , : IUSTUS förslag. Hischfeldt, J. ”Undersökningskommissioner – extraordinära inslag i ’the ’” i Allmänt och enskilt – offentlig rätt i omvandling, till . : IUSTUS förlag. ”A for all Seasons?”, i , vol. House, E.R. 1993. Social Impact and Political Consequences. , CA: . Standard for Performance auditing, ISSAI 3000. for Performance Auditing. , S., Speer, S. och Furubo, J.E. ”The institutionalization of evaluation matters: Updating 10 years later” in Evaluation, vol. Jeppsen, K.K., Carrington, T., Catasús, B., , Å., Reichborn-Kjennerud, K. och Vakuri, J. ”The Strategic Options of Supreme Audit Institutions: The Case of Four Nordic Countries” i Financial Accountability & Managent, vol. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET , och , L. (red.) Uppdrag offentlig granskning. och – granskning och förslag. ”On The Nature of Audit Judgements: the Case of Value For Money Studies” i , vol. Leeuw, F.L. ”Performance Auditing, Improvement: Questions and challenges” i Performance auditing and the Modernisation of Government. Leeuw, F.L. ”On the effects, lack of effects and perverse effects of performance audit” i J. Lonsdale, P. Wilkins & T. (red.) Contributing to Accountability in Democratic Government. Leeuw, F.L. ”Effektivitetsrevision och Algemene Re- kenkamer” i M. och I. (red.) Granskning, ansvar, lärande. Leeuw, F.L. och Furubo, J.E. What are they and why study them” i Evaluation, vol. 14, nr 2 Why Choice in Politics is Both Possible and Necessary. , MA: . Nya utvärderingsmonstret: Om kvalitetsmätning i den offentliga sektorn. , S. 1997. ”Att kunna hålla de andra krafterna stången. En redogörelse för den svenska statliga resultatstyrningen” i Det svåra samspelet. Resultatstyrningens framväxt och problematik. Rapport till förvaltningspolitiska kommissionen. ”New wine in old bottles? When audit, accountability and evaluation meet” i M.L. Bemelmans-Videc, J. Lonsdale och B. (red.) Making Accountability Work: Dilemmas for Evaluation and for Audit. New , NJ: Transaction Publishers. Lonsdale, J. och Bemelmans-Videc, M.L. ”Accountability – the challenges for two professions” i M.L.Bemelmans-Videc, J. Lonsdale och B. (red.) Making Accountability Work: Dilemmas for Evaluation and for Au- dit. New , NJ: Transaction Publishers. Lonsdale, J. ”Introduction” i J. Lonsdale, P. Wilkins och T. (red.) Contributing to Accountability in Democratic Government. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Lonsdale, J. och Bechberger, E. ”Learning in an accountability setting” i J. Lonsdale, P. Wilkins och T. (red.) Contributing to Accountability in Democratic Government. , , , G. och Julness, G. An Integrated Framework for Understanding, Guiding and Improving Policies and Program. , CA: Jossey-Bass. , M.M. 2011. ”New (and old) directions for validity conserving generalizability” i H.T. Donaldson och (red.) Advancing Va- lidity in Outcome Evaluation: Theory and Practice. New Directions for Evaluation, nr 130. , CA: Jossey-Bass Publishers. Mathison, S. 2008. ”What is the Difference between Evaluation and Research – and Why Do We Care?” i N.L. (red.) Fundamental Issues in Evaluation. , NY: . ”Kommer den statliga revisionen till de folkvaldas nytta” i M. och I. (red.) Granskning, ansvar, lärande. ”Audit and evaluation in public management. Challenges, reforms and different roles” i , vol.21, nr 1. ”The unanticipated consequences of purposive social action” i , vol. 1, nr 6. Morin, D. ”Measuring the impact of value-for-money audits: a model for surveying audit managers” i , vol.47, nr 2. Finanspolitikens ekonomiska verkningar. betänkande II, bilagor, band 2. Annual report and accounts 2015 – 16. Oppmerksomhetspunkter ved evaluering av politiske reformer. Rapport fra metaevalueringen av evalueringen av NAV-reformen i . Supreme Audit Institutions and Good Governance. “The Oral History of Evaluation: The Professional Development of ” i , vol. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET (red.) The new Public Governance. Emerging perspectives on the theory and practice of public governance. Oxon: Routledge. – utredning om en utredning. , J.M. 2007. Program Evaluation Forms and Approaches. (second edition, revised). : University Press. Patton, M.Q. Utilization Focused Evaluation. Thousand Oaks, CA: . Pawson, R. and Tilley, N. Pawson, R. and Tilley, N. ”Towards a New View of Accountability”, , presentation till annual conference, , . ”Accountability’s two solitudes and the questions it raises: Accountability to whom? And for what?” i J.E. Furubo och N. Stame (red.) A Critical View. and (under utgivning). Pollitt, C. och Bouckaert, G. A Comparative Analyse, second edition. Pollitt, C. och Bouckaert, G. A Comparative Analyses, third edition. Pollitt, C., Girre, X., Lonsdale, J., Mul, R., Summa, H. och Waerness, M. Performance Audit and in Five Countries, and Pollitt, C. och Summa, H. ”Reflexive Watchdogs? How Supreme audit institutions account for themselves?” i , Vol. The Audit Explosion. Rituals of Verification. ”The Audit Society-Second Thoughts” i , vol. 4, nr 1. Put, V. 2011. ”Norms used: Some strategic considerations from the and the UK” i J. Lonsdale, P. Wilkins och T. (red.) Contributing to Accountability in Democratic Government. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Put,V. och Bouckaert, G. ”Managing Performance and Auditing Performance” i C. Cristensen och P. Laegreid (red.) The Ashgate Research Companion to . Raudla, R., , K. , C. och , J.W. ”The Impact of Performance Audit on : The Case of Estonia” i , . file:///C:/Users/User/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/POR2015%20 (1).pdf Reichborn-Kjennerud, K. ”Performance audit and the importance of public debate” i Evaluation, vol, 20. Reichborn-Kjennerud, K. Auditee Strategies: ”An Investigation of Au- ditees’ Reactions to the Au- dits” i , vol. 37, nr 10. Rist, R.C. och Stame, N. (red.) From Studies to Streams: . New , NJ: Transaction Publishers. (1970). 2004 – 2016. Effektivitetsrevisionen i en ny omvärld. Ett bidrag till det professionella samtalet på . Uppföljning av Riksrevisionsreformen II: Ef- fektivitetsrevisionen, den årliga revisionen och den internationella verksamheten. Utredning från /09: URF3. , P.J 2008. ”Using Programme Theory to Evaluate Complicated and Complex Aspects of Interventions” i Evaluation, vol. 14, nr 1. , , , E.E. och , M.W. A systematic Approach. Thousand Oaks, CA: . , , , E.E. och , M.W. A systematic Approach, Seventh Edition. Thousand Oaks, CA: . RRV, 1970. Förvaltningsrevision i staten. Mål och medel för granskning av effektiviteten i statsförvaltningen. RRV, 1976. Mål och program i verksamhetsplanering, . RRV, 1987. Utvärderingar till vad och hur mycket? Rudeberg, K. ”Combating Business Crime in : A performance audit” i Knowledge and Policy: and Utilization, vol. 8, nr. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET “Connected or Separated? Budgeting, Auditing and Evaluation in ." i A. , B. , and B. Segsworth (red.). Budgeting, Auditing & Evaluation: Functions and Integration in Seven Governments. NJ: Transaction Publishers. ”Evaluation overload and evaluation underload” i J.E. Fu- rubo, och N. Stame (red.) A Critical View. and (under utgivning). ”Coping with the effectiveness dilemma: strategies adopted by state auditors” i Sciences, vol. Schwandt, T. ”The concerted effort to professionalize evaluation practice: Whither are we bound?” i J.E. Furubo och N. Stame (red.) A Critical View. and (under utgivning). , CA: . ”Evaluation Theory and Metatheory” in T. Kellaghan, D .L. Stufflebeam, (red). International Handbook of Educational Evaluation. : Kluwer Academic Publishers. Sharma, N. ”Interactions and interrogations: negotiating and performing value for money reports” i Financial Accountability and Management, vol, 23. Stame, N. ”The politics/administration dichotomy and evaluation” i J.E. Furubo och N. Stame (red.). A Critical View. and (under utgivning). Energihushållningsprogrammets effekter – En analys av de statliga styrmedlens effekter på energihushållningen. Statskontoret, 2014. Utvärdering på olika områden: En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Statskontoret, rapport 2014:7. Sterzel, F. 2003. ”revisorer – den konstitutionella utvecklingen” i Revisorer under två sekel. Stockmann, R. ”The future of evaluation in ” in R. Stockman och W. (red.) The Future of Evaluation. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Suchman, E.A. (1967). : Principles and Practice in Action Programs. BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET Rätt till studiemedel. Taylor-Dormond, M. och Tenev, S. 2013. ”Evaluating the Group´s Response to the Global Economic Crises in Real Time” i J.E. Furubo, R.C. Rist and S. Speer (red.) NJ: New : Transaction Publishers. Tremblay, M-S. och Malsch, B. A review of Performance Audit Literature. École nationale d’administration publique, presenterad på IRSPM:s (In- ternational Society for ) konferens . Nedladdat . File/1584/340 ”Revision och samhällsomdaning ” i Revisorer under två sekel. Kvalitetsbedömning av effektivitetsrevisionens granskningsrapporter . Medverkande forskare , , , och . , W. 2010. ”Academic Administrative Sciences: A dialogue of Disciplines?” i G. Bouckaert och W. van de Donk (red.) Group for (1975 – 2010) Perspectives for the future. Vedung, E. Public Policy and Program Evaluation. New och : Transaction Publishers. Vedung, E. Utvärdering i politik och förvaltning. Vedung, E. och , M. Demokrati och brukarutvärdering. The Methodology of the Social Science. , Methods of Assessing Program Ef- fectiveness. Englewood , NJ: . Evaluating Actions Program: Readings in Social Science and Education. : and Bacon, Inc. Evaluation, Second Edition. Upper , NJ: . Wetts, K. ”Impact at local governmental level: a multiple case study” i J. Lonsdale, P. Wilkins & T. (red). Contributing to Accountability in Democratic Government. Wildavsky, A. Speaking Truth to . BILAGA 3 EFFEKTIVITETSREVISION – FÖRVÄNTNINGAR OCH IDENTITET ”The politics of Evaluation. The Case of Head Start” i P.H. och W. (red.) Evaluating Social Programs. Theory, Practice, and Politics. : Seminar Press. Wisler, C. (red.) Evaluation and Auditing. New Directions for Evaluation, nr 71 , CA: Jossey-Bass Publishers.