rfr · H50WRFR22 · 2018-01-01 00:00:00 — Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport och Riksdagstryckeriet, , 2018 Med grund i Riksrevisorernas årliga rapport och höll finansutskottet en öppen utfrågning. Syftet var att vid ett samlat tillfälle uppmärksamma och belysa iakttagelser och resultat utifrån de två publicerade rapporterna. Medverkande var riksrevisorerna . ordförande hälsar välkommen. ∙Riksrevisorerna presenterar sina viktigaste iakttagelser och resultatet av granskningsverksamheten. ∙Frågor och diskussion med finansutskottets ledamöter. vice ordförande avslutar utfrågningen. Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen Ordföranden: har slagit tio, och därmed påbörjar vi den öppna utfrågningen med anledning av riksrevisorernas årliga rapport och uppföljningsrapporten . Detta är en övning som vi har haft bakom stängda dörrar tidigare. Men från och med , eller i alla fall den här gången, gör vi det i ett öppet format. Vi vill förstås särskilt hälsa våra riksrevisorer välkomna – , och . De ska inleda detta. , : Herr ordförande! Tack för inbjudan till denna öppna utfrågning! Vi får här en möjlighet att presentera vår verksamhet, där redovisning och uppföljning har överlämnats till dels i form av vår årliga rapport till , som vi lämnade , dels i form av den uppföljningsrapport över tidigare granskningsrapporter som vi lämnade till . Vi ser naturligtvis också fram emot att svara på de frågor som kan finnas efter våra inledningar. Jag ska inleda med några övergripande reflektioner kring uppdrag och verksamhet. Därefter kommer att redogöra för de viktigaste iakttagelserna i vår årliga rapport. Sedan ska redovisa vad våra olika uppföljningar visar beträffande genomslaget av våra granskningsrapporter och det som är redovisat i uppföljningsrapporter. Låt mig först säga att vi riksrevisorer i likhet med anser att det är väldigt viktigt att har löpande och nära kontakter med olika företrädare för vår uppdragsgivare – . Vi riksrevisorer försöker att utveckla dessa kontakter både i omfattning och till innehåll. Vi träffar till exempel regelbundet vårt parlamentariska råd och redovisar aktuella frågor och inhämtar synpunkter från rådet på vår verksamhet. Sedan vårt tillträde har vi i enlighet med det medskick som vi fick från KU:s beredningsdelegation arbetat för att utveckla arbetsformerna för det och stärka dess möjligheter till insyn i arbete. Dessutom besöker vi återkommande olika utskott i för att redovisa våra iakttagelser och rekommendationer från granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen. Sedan förra årets årliga rapport har vi besökt olika utskott inalles 25 gånger. Däremot har vi sällan kontakter med om de iakttagelser vi gör inom den årliga revisionen, vilket gör att det är extra värdefullt att vara här och kunna redovisa en del av dem. Under det år, drygt, som har gått sedan vi tillträdde som riksrevisorer har vi fäst särskild vikt vid att säkerställa ordning och reda på myndigheten och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN vid att se till att det finns en betryggande intern styrning och kontroll och väl fungerande interna regelverk, till exempel vad gäller jäv och oberoende. Min uppfattning är att vi nu har lagt en stabil grund i dessa avseenden och därmed har goda förutsättningar för en fortsatt granskningsverksamhet av hög Jag hoppas nu att framöver kan få arbetsro med en period av stabilitet så att vi kan konsolidera det som har uppnåtts. uppgift är som bekant att granska den verksamhet som be- drivs av staten. Det omfattar både regeringen, myndigheter och statliga bolag Vår oberoende revision ska bidra till att stärka den demokratiska insynen och att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i Det gör vi dels genom vår effektivitetsrevision, dels genom den årliga Effektivitetsrevisionen och dess granskningsrapporter är kanske de mest välkända för allmänheten. De uppmärksammas ofta i bland annat medierna. Enligt riktlinjer tar granskningarna där framför allt sikte på förhål- landen med anknytning till statens budget och till genomförandet och resulta- tet av statliga åtaganden. Den årliga revisionen granskar de statliga verksamheternas årsredovis- granskar vi ca 240 årsredovisningar i myndigheterna för att bedöma om de är tillförlitliga, att räkenskaperna är rättvisande och om myn- digheterna följer tillämpliga föreskrifter och beslut. Vår uppfattning är att den årliga revisionen framför allt ska arbeta förebyg- gande genom att ha en löpande dialog med myndighetsledningarna om de bris- ter som vi eventuellt upptäcker under granskningen. Vår målsättning är att vi i allra bästa fall över huvud taget inte ska behöva lämna någon modifierad Både inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen arbetar vi också kontinuerligt med att utveckla arbetet och blicka framåt. narium vi hade i tillsammans med finansutskottet och Revisorsin- spektionen hade ett sådant syfte. Det var ett möte för olika samhällssektorer och deras revisorer där den framtida revisionens behov och möjligheter disku- En fråga som flera av deltagarna uppmärksammade och som vi också arbetar med är hur den tekniska utvecklingen, inte minst digitaliseringen, kom- mer att påverka arbetsformer och arbetssätt i vår revisionsverksamhet. En annan utvecklingstrend bland nationella revisionsorgan runt om i värl- den är ett ökat fokus på så kallad mittfältsrevision, det vill säga revisioner som ligger i gränslandet mellan effektivitetsrevision och årlig revision. revision är också av intresse i ett svenskt perspektiv, tycker vi. Vi har inlett ett pilotprojekt på området, där vi granskar myndigheters handhavande av forsk- Om pilotverksamheten faller väl ut kan behöva återkomma till med eventuella behov av förändringar i regelverket för den här typen av granskningar. En sådan förändring kan möjligen gälla rapporteringsformer för sådana granskningar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Avslutningsvis vill jag betona att granskningar ytterst kan sägas syfta till att bevara ett högt förtroende för våra myndigheter och samhällets institutioner. Våra uppgifter är därför att bidra till hushållning med skattemedel och att ge medborgarna och deras företrädare en oberoende och rättvis information om effekten av de statliga verksamheterna och därigenom bland annat motverka korruption. Därför är det viktigt för oss att få ett bra genomslag i samhället för våra granskningsrapporter så att vi verkligen är till nytta för medborgarna, , regeringen och statsförvaltningen. Det är min förhoppning att dagens öppna utfrågning kan bidra till ett sådant genomslag. , : Som sa ska jag berätta lite om vår årliga rapport. Det är alltså den rapport jag visar här och som alldeles nu i dagarna har överlämnats till . Jag ska berätta lite om syftet med och slutsatserna i rapporten. Enligt lagen om statlig revision med mera ska lämna en årlig rapport till där vi riksrevisorer samlar de viktigaste iakttagelserna från både effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Sedan behandlas redogörelsen i utskottet och av . har pekat på och noterat att den årliga rapporten till endast har fått en ganska begränsad uppmärksamhet, trots att fackutskotten får möjlighet att yttra sig över iakttagelserna i rapporten till finansutskottet. Vi tre riksrevisorer uppskattar därför mycket att vi sitter i en öppen utfrågning där också ledamöter från andra utskott liksom andra intresserade har möjlighet att närvara. Mycket utvecklingsarbete har skett i sedan vi tillträdde, och vihar till exempel påbörjat ett arbete inom för att utveckla den årliga rapporten. Detta arbete har vi fortsatt med också . Utvecklingsarbetet har initierats därför att vi såg ett behov av att kunna redovisa mer övergripande iakttagelser och lyfta fram dem på ett tydligare sätt än vad som kanske har skett tidigare. Vi har varit produktiva. Sedan den förra årliga rapporten har vi publicerat 35 granskningar inom effektivitetsrevisionen. har vi valt att redovisa de viktigaste iakttagelserna eller slutsatserna, skulle man kunna kalla dem, tematiskt snarare än ämnesvis för att lyfta fram problem och brister som återfinns inom flera politikområden. En viktig iakttagelse inom effektivitetsrevisionen är att statliga insatser i vissa fall har fått oönskade konsekvenser. Ett sådant exempel är den avskaffade revisionsplikten för små aktiebolag, som syftade till att stimulera tillväxten i små aktiebolag. Denna granskning visade att fördelarna i stort sett har uteblivit och att tillväxten i de bolag som valde bort revision var lägre. En annan iakttagelse är att flera negativa farhågor som uttrycktes i samband med reformen om avskaffande av revisionsplikten har besannats. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Även granskningen av Arbetsförmedlingens förberedande och orienterande utbildning, FUB, visar på oönskade effekter. De som deltar får till exempel lägre framtida arbetsinkomster jämfört med andra arbetssökande. En annan iakttagelse gäller brister i underlagen för beslut. Det ska till exempel så långt som det är möjligt gå att förstå för- och nackdelar med olika beslutsalternativ. Väl underbyggda och träffsäkra konsekvensanalyser är en förutsättning för att risker, fördyringar och bieffekter ska kunna förutses och förebyggas. Effektivitetsrevisionen har funnit flera exempel på bristfälliga beslutsunderlag. Granskningen av samhällsomvandlingen i och , till exempel, i samband med brytning i nya gruvnivåer visade att regeringens beslutsunderlag saknade de samhällsekonomiska analyser som behövdes för att identifiera brytningens effekter på det omgivande samhället. Även i granskningen av stödet till solel konstaterar att det saknas en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys. Dessutom bedömer att förändringar i stödsystemet skulle kunna ge en större mängd solelproduktion med givna resurser. Ett annat exempel på granskningar där konsekvensanalyser har varit bristfälliga är de migrationspolitiska besluten. Analyserna innehåller endast undantagsvis heltäckande och långsiktiga analyser av ekonomiska effekter, och i fler än hälften av underlagen saknas en beskrivning av möjliga kommunala konsekvenser helt och hållet. Det offentliga åtagandet är ofta komplext med flera aktörer med flera olika roller och på olika nivåer. I vissa fall kan målen vara otydliga eller stå i konflikt med varandra. Ett exempel där målkonflikter uppmärksammas är granskningen av regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag. Denna granskning visar att det finns målkonflikter mellan bolagens samhällsuppdrag och andra mål, till exempel lönsamhet. bedömer att den systematiska styrningen och uppföljningen av samhällsuppdragen behöver utvecklas. delas ansvaret mellan myndigheter och det civila samhället. Systemet med gode män och förvaltare, till exempel, bygger till stor del på ideella krafter och eldsjälar. Här visar en granskning att systemet har haft och har omfattande brister, vilket vi bedömer bland annat beror på att det inte finns någon myndighet på central nivå med ansvar för att hålla samman frågorna. Bristerna är särskilt anmärkningsvärda eftersom detta rör de allra mest utsatta i vårt samhälle. Vi har också gjort ett flertal iakttagelser av statens relation till kommunerna. En av granskningarna visar till exempel att regeringen i flera delar inte har tillämpat den finansieringsprincip som gäller för detta förhållande som det var tänkt. Befintliga underlag har försvårat för kommuner att få insyn i reformernas beräkningar och att lämna relevanta synpunkter. Regeringen har inte heller gjort analyser av hur reformerna påverkar enskilda kommuner. En konsekvens av bristerna är att har fattat beslut grundade på underlag som i flera delar är otydligt och otillräckligt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN har granskat statens insatser inom skolan och vården. Det är centrala välfärdssektorer där kommuner och landsting är ansvariga för utförandet men där staten har en ambition att vara nationell likriktare. har konstaterat att de riktade statsbidragen till skolan och till vården har vuxit . Det står i strid med tanken på att statsbidrag i princip ska ges i form av generella bidrag och att riktade statsbidrag till kommuner och landsting bara ska användas i undantagsfall och vara tidsbegränsade. Både när det gäller skolan och när det gäller vården har våra granskningar visat att den stora mängden statsbidrag inte är ett ändamålsenligt sätt att styra utan att det helt enkelt står i vägen för en långsiktig planering av verksamheten på nivå. ska jag säga något kort om iakttagelserna från den årliga revisionen. Den tar sikte på brister och problem som förekommer inom flera myndigheter och som kan innebära risker för att årsredovisningen inte är fullständig och ger en rättvisande bild. I flera fall har den årliga revisionen pekat på de här problemen . Exempelvis har den årliga revisionen lyft fram de risker som uppstår vid ett delat ansvar mellan myndigheter. Dessa problem kvarstår även . Vi menar att en oklar ansvarsfördelning riskerar att få negativa konsekvenser för redovisning, styrning och uppföljning. När ansvaret är uppdelat mellan en myndighet och regeringen eller blir riskerna särskilt påtagliga. Även när det gäller bemyndiganden har sett brister . Ett bemyndigande krävs för att myndigheterna ska kunna ingå bindande åtaganden som innebär att framtida anslagsmedel kommer att tas i anspråk. Ansvaret för bemyndigandena är ofta delat mellan myndigheter. Det gör att den myndighet som har tilldelats ett bemyndigande inte kan intyga den interna styrningen och kontrollen för hela kedjan i de fall där en annan myndighet får göra åtaganden. Det medför också risk för att åtagandena inte redovisas fullständigt och riktigt. Ett annat problem som vi lyfter upp i den årliga rapporten är att det saknas en tydlig process för hantering av åtaganden med internationella organisationer och hur dessa ska redovisas i enskilda myndigheters årsredovisningar eller i årsredovisningen för staten. Vi har kunnat se att det finns otydligheter i regleringen och motstridigheter i styrningen av hur myndigheter får ta ut avgifter och hur verksamheten ska finansieras. Många myndigheter finansierar delar av sin verksamhet med avgifter och ska då uppnå full kostnadstäckning på ett eller om inte riksdag eller regering har beslutat något annat. Det gäller också hur över- eller underskott ska hanteras. har tio revisionsberättelser lämnats med upplysningar som handlar om sådana otydligheter och motstridigheter. Vi har kartlagt myndigheternas åtgärder mot förekomst av otillåtna bisysslor. Otillåtna bisysslor är verksamhet med nära samröre med annan verksamhet som kan leda till risk för otillbörlig påverkan och exempelvis felaktiga STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN grunder för upphandlingar. Så mycket som en tredjedel av myndigheterna saknade eller hade bristfälliga interna regelverk för att uppmärksamma sådana företeelser. Knappt hälften av myndigheterna behöver dessutom förbättra hur reglerna kommuniceras till de anställda. En viktig och generell iakttagelse i den årliga revisionen är att skyddet mot otillåtna bisysslor behöver stärkas ytterligare i ett stort antal myndigheter. För att ska kunna uttala sig om huruvida redovisningen är rättvisande behöver det finnas en tydlig normering, ett ramverk, för rapporteringen. Här kan vi konstatera att så inte alltid är fallet. Det gäller framför allt årsredovisningen för staten, som i huvudsak är upprättad enligt budgetlagen. Budgetlagen ger ett större utrymme för regeringen att bestämma vad som ska ingå i redovisningen jämfört med ett vedertaget ramverk för finansiell rapportering. Det saknas exempelvis kriterier för avgränsningen för vilka statliga organisationer som ska ingå i redovisningen, och det saknas också en tydlig reglering för delar i årsredovisningen som inte är av finansiell karaktär. Vi riksrevisorer hoppas i och med denna inriktning av den årliga rapporten att fler utskott framöver ska uppmärksamma dessa generella iakttagelser, som alltså berör flera myndigheter och flera politikområden och verksamheter. , Riksrevsionen: På min lott faller att särskilt uppmärksamma uppföljningsrapporten. Som påpekade inledningsvis är det viktigt för oss i att få ett bra genomslag för våra granskningsrapporter så att de kommer till nytta för medborgarna, , regeringen och statsförvaltningen. Givetvis är det svårt att rättvisande mäta resultaten av granskningar. En del slutsatser och rekommendationer leder tydligt och ganska omgående till åtgärder från regeringen eller de berörda myndigheterna. I andra fall är det inte alltid lika klart att det är våra granskningar som är den direkta anledningen till genomförda åtgärder. Det händer också att regeringen i sina skrivelser till delar våra slutsatser men kanske väger dem mot andra hänsyn som inte vi har beaktat och då avstår från att initiera åtgärder. finns det exempel på när regeringen inte har instämt i slutsatser. I ytterligare några andra fall delar inte berört utskott regeringens bedömning, utan ger i stället ett tillkännagivande i linje med rekommendationer, som kanske inte är överensstämmande med regeringens bedömning. Det är också naturligt att det tar tid innan slutsatser och rekommendationer leder till olika förbättringar och får effekt. Exempelvis kan det behövas fortsatt utredning inom , myndigheterna eller kommittéer. Uppföljningen av våra rapporter är viktig. Den är ingen vetenskap, men den ger ändå en bra bild. När det gäller vår årliga revision är effekten huvudsakligen den att det inte ska bli fel över huvud taget. Den är alltså preventiv i grunden. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN av väsentliga risker för den enskilda myndigheten granskas redovisningsarbetet löpande med avsikt att påtala eventuella fel som kan uppkomma i respektive myndighets årsredovisning. Men i några fall räcker inte denna insats, och det blir fel i årsredovisningen. Vid sådana tillfällen uppmärksammar bristerna och ger aktuella myndigheter en modifierad revisionsberättelse. Det brukar bli en handfull eller uppemot tre händer fulla med modifierade revisionsberättelser. Jag visar här vår viktigaste källa för att redovisa uppföljningen av våra granskningar och den effekt som de får. Årets rapport är den tolfte sedan de infördes . Uppföljningen syftar till att ge underlag för att bedöma resultat. Man kan alltså se den som ett komplement till årsredovisningen, som ju redovisar bara verksamhet åt gången. Uppföljningsrapporten tar ett större grepp. Syftet med uppföljningsrapporten är att se om granskningsverksamheten har bidragit till bättre statlig verksamhet. Uppföljningen ger också erfarenheter som kan användas i vårt interna utvecklingsarbete. Det innebär förenklat att medarbetare går igenom om, och i så fall hur, , regeringen och/eller berörda myndigheter har vidtagit eller överväger att vidta åtgärder med anledning av slutsatserna och rekommendationerna i våra granskningsrapporter. Inom effektivitetsrevisionen görs en djupare uppföljning av ett urval av äldre rapporter och en översiktlig uppföljning av samtliga senare granskningar. Urvalet väljs så att det täcker flera utskottsområden. De viktigaste källorna är offentliga handlingar. I den djupare granskningen är kontakter med granskningsobjekten en viktig del i arbetet. Årets uppföljningsrapport innehåller en djup uppföljning av 18 granskningsrapporter och en översiktlig uppföljning av 21 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen. Rapporten innehåller också uppföljning av de modifierade revisionsberättelser som har lämnats av den årliga revisionen för . Vad visar då uppföljningen? Uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskade organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen gör tydligt att det har skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om problemen i vissa fall också kan kvarstå. Den årliga revisionen för medförde att 16 myndigheter fick modifierade revisionsberättelser. Av uppföljningen framgår att myndigheterna har vidtagit korrigerande åtgärder . visar också en genomgång av uppföljningsrapporter som presenterats av översynsutredning att slutsatserna och rekommendationerna i effektivitetsrevisionens granskningsrapporter ofta följs av olika åtgärder. , som var revisionsdirektör och ansvarig för uppföljningarna vid och som även närvarar i salen , STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN har undersökt genomslaget av 38 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen för åren 2008–2017. De är alltså publicerade som ett underlag till utredningen. Den vanligaste enskilda åtgärd som vidtas är att regeringen ger en eller flera myndigheter uppdrag i regleringsbrev eller i annan ordning. Detta konstateras i 26 fall. En annan vanlig åtgärd från regeringens sida är att tillsätta en utredning, vilket konstateras i 11 fall, eller att ge en redan pågående utredning i uppdrag att hantera iakttagelser. I ett antal fall, ett tiotal av de 38, har granskning lett till översyn och förändring av lagstiftning. Det är också vanligt att myndigheter på eget initiativ – detta gällde i detta undersökningsunderlag – arbetar på egen hand med iakttagelser. Resultatet av granskningsarbetet beskrivs i uppföljningen oftast i termer av vidtagna åtgärder och mer sällan i termer av vilka förbättrade resultat som åtgärderna eventuellt leder till, vilket ju egentligen är det yttersta syftet. Som vi har uppfattat det är på det hela taget nöjd både med resultaten av arbete och med uppföljningsrapporterna. Men det betyder förstås inte att uppföljningen av resultatet inte kan förbättras. Slutligen ska jag kort nämna att utöver uppföljningsrapporten gör vi uppföljning av kvalitet i vårt granskningsarbete. Vi låter till exempel genomföra så kallade cold reviews. gjordes också en peer review med peers från och , det vill säga kollegor från dessa länders revisionsmyndigheter, som granskade vår myndighet. Cold reviews har genomförts av forskare från . De granskar urval av rapporteringen av effektivitetsrevisionen. Det är ett viktigt underlag som är tillgängligt också för för att kunna bedöma hur vårt arbete håller hög kvalitet. Men det är ännu viktigare för vårt utvecklingsarbete, och i vår planering ingår att på nytt genomföra en cold review framöver. Ordföranden: Då finns det möjlighet att ställa frågor. (S): Tack så mycket för den årliga rapporten och uppföljningsrapporten! Det är absolut intressant läsning. Vi är glada för detta och för era föredragningar här . Jag har några lite mer generella frågor och en mer specifik fråga. Den ena var inne på i sin första föredragning. Det handlar om att även om vi i har parlamentariska råd kan det vara av intresse att ni utvecklar något hur situationen är på efter översynsutredningen och det arbete som ni har genomfört för att skapa arbetsro. Jag tror att det kan vara av allmänintresse också i en öppen utfrågning. Det är den ena mer generella frågan. Den andra mer generella frågan har ni också berört. Men skulle ni kunna ge oss en översiktlig bild av hur ni ser på Myndighetssverige ? Hur mår våra myndigheter? Är de på bättringsvägen, utifrån de iakttagelser ni har gjort STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , eller ser ni problemområden som är av sådan karaktär att ytterligare insatser kanske måste göras? Min mer specifika fråga handlar om en otroligt viktig iakttagelse som ni har gjort under effektivitetsrevisionen. Det handlar om bristerna i folkbokföringen. Ni påpekar mycket tydligt att det får omfattande effekter för inte minst men också för andra myndigheters möjligheter att utöva sina uppdrag. Jag tror att det skulle vara bra om ni kunde redovisa lite mer hur diskussionerna har gått i interaktionen med just när det gäller folkbokföringen. Vice ordföranden: för dragningarna och för rapporterna!