rfr · H50WRFR15 · 2018-01-01 00:00:00 — Man måste också ta tag i de problem som finns. Vi talade precis om sexuella trakasserier och övergrepp. Det måste verkligen finnas en nolltolerans, och man måste agera mot de problem som uppstår. Man måste också jobba med Det finns andra delar i detta. DN har börjat granska det här. gjordes en granskning om extremism kopplad till skolan. lever att det finns extremistiska uttryck och extremister som försöker propa- gera genom elever. En oerhört viktig trygghetsfråga är att lyfta fram att skolan inte är en allmän plats där man kan sätta upp en massa politiska budskap. Skolan har en tydlig värdegrund att följa. Det som är gemensamt är det demokratiska värdet, och det är otroligt starkt. Det är väldigt viktigt att värna detta för att skapa trygghet för alla elever. Man måste jobba med dessa frågor, och där har elevhälsan en jätteviktig roll. Att lärare har tid med sina elever är också otroligt viktigt. Andra delar är till exempel studie- och yrkesvägledning och specialpedagogisk kompetens. Alla dessa saker spelar jättestor roll för att skapa en trygg miljö. viktigt att tala om skolan som en del av samhället men också om skolans pro- blem som är tydligt uttalat. , elevråd: Jag håller med föregående talare. en del av samhället, och skolan fostrar också på något sätt dem som lever i När nya fenomen kommer, såsom internet, är det viktigt att man i den vär- degrund som man diskuterar med eleverna om också tar upp internet. någon tidigare sa sker mycket på internet inom skolan, men det är för att skolan är en del av samhället. Bara för att man sedan slutar skolan eller befinner sig utanför skolan slutar inte problemen. Man måste ta upp detta. Jag tror att det är väldigt viktigt att man även tar upp detta i undervisningen och hur man använder den här formen av kommunikation. Vi måste alltid komma ihåg att det ofta finns underliggande faktorer. Här måste det förebyggande arbetet bli mycket bättre. Det gäller bland annat elevhälsan; den psykiska elevhälsan måste tas på större allvar. Elever mår sämre. Även om det inte ges uttryck för det i dessa sammanhang finns det ändå elever som mår sämre och behöver en bättre psykisk elevhälsa. Jag tror också att det är viktigt att vi talar om lärare även om det nu handlar om elever. Mer stressade lärare ger nämligen mer stressade elever. Om lärare kan få mer tid för att vara lärare har de också möjlighet att bryta anonymiteten. Exempelvis har en skola i arbetat mycket med detta. Det gjorde att den skolan har blivit tryggare. Alla lärare har ett ansikte på eleverna, och eleverna känner sig uppskattade och önskade. Lite av plikten försvinner då. Man går till skolan för att man vill vara där och inte för att staten, lärare och föräldrar säger att man måste. Vice ordföranden: ska alldeles strax ta en paus, men jag har en fråga kvar. Ni får gärna svara kort på den. Om man tänker sig att det här är ett stort samhällsproblem, vad är det då som gör att det fungerar bra i skolan ibland och ibland inte? I tidigare paneler lyfte man bland annat upp två saker som återkom. Det finns en gemensam bild av vilka regler som ska gälla på skolan och att dessa följs av alla. En annan bild som har kommit fram från både Skolinspektionen och är att det som ibland triggar igång det hela är att eleverna inte känner sig utmanade på rätt nivå. En del tycker att det händer för lite, och en del hänger inte med alls. Då gör man något annat i stället. Känner ni igen er i den bilden? , elevråd: Det gör jag absolut. Att lägga undervisningen på rätt nivå för individen är en utmaning. Eleverna själva måste få kunna berätta vad de har för olika utmaningar men även vad de tycker är lätt och där de vill ha fler utmaningar. Bara för att man befinner sig i skolan är man inte tankeläsare. Jag tror också att det är väldigt viktigt att … Förlåt, kan du ställa om frågan? Vice ordföranden: Jag frågade om gemensamma regler som man har ställt upp. , elevråd: Just det. Dessa gemensamma regler bör tas fram av elever, lärare och skolledare tillsammans. Det finns bevis för att de följs bäst då. Men skolan är ju också en del av samhället. utsatta områden finns det större tendens att ordningsregler bryts eller inte upp- Det är ett problem som måste tas om hand i hela samhället. inte bara skolan. Skolan fostrar medborgarna, som sedan efter skolan ska vara en del av sam- Där har skolan en otroligt viktig roll. , metoo-uppropet #tystiklassen: Skulle du kunna upprepa frågan? Vice ordföranden: du igen dig i bilden, som i alla fall jag fick tidigare, att det som ibland triggar igång oron i klassrummet är att eleverna inte känner sig tillräckligt stimulerade eller inte hänger med alls utan därför gör något an- nat i stället? , metoo-uppropet #tystiklassen: Jag kan känna igen mig i det. finns väldigt många understimulerade elever som egentligen skulle behöva Men om det exempelvis finns otroliga problem i klassen läggs hela undervisningen på en lägre nivå. Det är såklart bra för de elever som behöver det, men finns då en stor grupp elever som blir understimu- lerade och som börjar prata. Det här hör också ihop med bristen på lärare och lärartätheten. alla kan se bilden framför sig av en enda lärare i klassrummet. gå ett varv runt och hjälpa alla. Kanske sitter en person med en matteuppgift som är jättesvår, och det tar innan läraren kommer dit. hon får då hjälp i . Det här gör att man inte känner sig trygg utan frustrerad, och detta är den ultimata förutsättningen för att man ska börja prata. Det är då det sker. Om man verkligen är inne i sina uppgifter, blir stimulerad, tycker att det är roligt och känner sig respekterad av sin lärare, om läraren har ett bra ledarskap och eleven får hjälp skulle det inte finnas så stora problem som det finns . Jag tror att mycket handlar om att alla elever behöver mer tid. , elevråd – : Mer tid till alla elever tror också jag verkligen är jätteviktigt. Man måste stärka de tidiga insatserna så att man job- bar bort detta. Det blir också ett problem om man har elever som är på olika nivå när de börja komma upp i åldrarna. Man måste tidigt jobba med stödin- satser för att säkerställa att alla elever når de nivåer de behöver ligga på. Men man måste också individanpassa. Man kan jobba för att slippa de här problemen, exempelvis med att ha två lärare i samma klassrum. Det är ett bra exempel på metoder för att komma åt sådant. Då krävs dock väldigt många fler lärare, men även att man renodlar yrket så att de hinner med att göra det Vad gäller den andra frågan som hängde ihop med samhället tror jag att en jätteviktig del är att tala om demokrati i samhället i stort. Man behöver tala om och se hur viktigt det är att alla människor känner att de har inflytande i det samhälle de lever i och det sammanhang de befinner sig i. Detta är viktigt för motivationen och för att man ska känna tillhörighet och får vara inkluderad. Jag tror att man kan lyfta upp detta på en högre samhällsnivå, för detta är viktigt överlag när man talar om trygghet. I skolan blir det här konkret och tydligt. För att se olikheterna handlar det mycket om att man jobbar bra med förebyggande insatser och arbetar tillsammans i hela skolan. Det handlar om att inkludera både eleverna och all personal. Man måste se att bara för att eleverna pratar med lärarna är problemet inte löst. Man måste inkludera elevhälsan och studie- och yrkesvägledarna för att få med hela skolan i en dialog tillsammans. Detta tror jag är ett framgångsrecept och kan vara en tydlig signal om vilka som lyckas bra och vilka som lyckas mindre bra. , Friends: Som en sista kommentar till det du inledde med när det gäller trygghetsregler och disciplinära åtgärder var vi ju lite inne på detta i den föregående diskussionen när det handlade om förtroendefulla relationer. Vi märker ganska tydligt att en stor andel elever inte har förtroende för de vuxna i skolan när det handlar om de här frågorna. Visst tar det tid att skapa förtroende. Men det som elever pratar med oss om handlar mycket om att lärarna kanske inte agerar när de hör ”Jävla hora” i korridoren eller när de ser saker och ting som sker. Eleverna har stenkoll på om det finns vuxna i skolan som ser eller hör detta och inte agerar. Där måste vi vara tydliga med vilka förväntningar vi har gentemot de vuxna i skolan. Det behöver inte handla om att skjuta upp starten på den egna lektionen för att ha ett samtal på en kvart om hur dessa uttryck bidrar till heteronormativa strukturer. Det räcker med att bara markera. Då har man i alla fall visat för alla elever runt omkring att detta inte är okej. Detta tar kanske , och jag vill hävda att alla faktiskt har tid till det. Det här är oerhört viktigt för att eleverna ska känna att vuxenvärlden tar dessa frågor på allvar. Vi behöver jobba mycket med detta. I våra studier har vi sett att det bara är en av fem elever som alltid berättar för de vuxna i skolan när de själva ser att kränkningar sker. Det här är alldeles för dåligt. Då får vi en vuxenvärld i skolan som inte ens vet vad de ska agera mot, och då kommer vi heller aldrig att komma vidare. Därför är det oerhört viktigt att alltid åtminstone markera. Vice ordföranden: för kloka inlägg! Det är nu dags för en paus för att smälta, fundera och diskutera vidare. Vi återsamlas 10.55, och då får vi lyssna till vad forskningen säger om detta. (S): Det är dags att börja andra halvlek i vår utfrågning. vi få lyssna på två röster från forskningen. Det är dels , som är universitetslektor vid Linnéuniversitetet, dels , som är do- , Linnéuniversitetet: Tack så mycket för inbjudan till denna ut- Jag heter som sagt och kommer från Linnéuniversitet Jag forskar om pedagogik och har undervisat på rektors- programmet och lärarutbildningen i väldigt . Rubriken för denna del – ”Vad säger forskningen?” – är ganska uppford- rande, men jag ska försöka ge några exempel utifrån mitt perspektiv. i mycket handlat om att arbeta med praktiknära studier av skolförbättring och kvalitet i skolan. Det har egentligen också handlat om att arbeta med översikter av forskning på området. Det kanske inte specifikt har handlat om studiero och trygghet utan mer om skolförbättring och kvalitet. Som svar på frågan ”Vad säger forskningen?” kan man säga att för mycket av det som har sagts tidigare här finns det ett väldigt starkt stöd i forsk- Många av de hållpunkter som ni har tagit fram och principerna för hur man arbetar med detta är väl belagda. Frågan om trygghet och studiero är ett slags evig fråga. Någon i panelen sa att den här frågan arbetar man med . aktioner pågår är karaktären på mänsklig verksamhet, särskilt i en skola. Därför kommer vi inte att ha arbetat färdigt med frågan om trygghet och studiero i och med denna utfrågning, utan den lär vi ständigt få arbeta med. Jag tänkte ge en liten infallsvinkel vad gäller den juridiska delen av frågan om trygghet och studiero. Vi har mycket bra förutsättningar för att arbeta med När man tittar bakåt i tiden har detta också funnits med. faktiskt tillbaka och tittade lite. Allmänna anvisningar för undervisning och fostran på skolans högre stadier. Det är väldigt mycket likheter med det som man hittar på hemsida om tillämpningen av skollagens regler om trygghets- och studiero. När man tittar på studier på det här området finns det väldigt många ämnen som inriktar sig på detta. Även i mitt ämne, pedagogik, studeras det från olika Det gäller också socialpsykologi. När en kollega till mig hörde att jag skulle åka hit tipsade han mig om en studie från som är väldigt intressant. Den handlar om utsatta elevers maktlöshet – en studie om elevers sociala samvaro som förbättringsar- bete i årskurs 8–9. Arbetet handlar om att kartlägga maktstrukturer i klassrum- met mellan elever som man i sin tur använder som grund för förbättringsarbete i direkt samverkan med eleverna. Jag är inte själv så insatt i den studien, men det är bara ett exempel på att det finns mycket forskning på det här området. För min del tänkte jag som ett bidrag att utifrån forskningsöversikter titta på vad det är som påverkar elevens lärande och studieresultat. Där ingår naturligtvis frågan om trygghet och studiero. Jag tänkte lyfta fram två punkter och dra någon typ av slutsats kring dem. De forskningsöversikter som jag har jobbat med handlar om skolans inre arbete, framgångsfaktorer i undervisning, skolförbättring och måluppfyllelse. Just nu håller jag på med pedagogiskt ledarskap. Den första punkten är studiero som en följd av en god lärandemiljö, främst undervisning men också andra interaktioner och möten som sker på en skola. Det är vissa aspekter som framträder väldigt tydligt när man tittar på vad en god lärandemiljö är. Det är ett stödjande och omhändertagande klimat, fokus på uppgiftsorientering hos eleverna – alltså att stärka elevers engagemang för studier – och väl avvägda förväntningar, varken för höga eller för låga. Att jag säger så bygger på att jag träffar väldigt många elever när jag gör den här typen av samverkan med skolor och följeforskning, som vi kallar det. Vi möter många elever och diskuterar med dem om vilka förväntningar som ställs på eleverna. Just detta med att kalibrera förväntningarna verkar vara väldigt viktigt. Eleverna behöver känna att de blir utmanade utifrån sin nivå, sina förutsättningar och sina behov. Som exempel på vad som är en god lärandemiljö kan jag nämna en meningsfull klassrumskommunikation. Där finns det en koppling mellan det som skolan arbetar med och livet utanför skolan. Den andra punkten handlar om en studiero som en följd av en integrerad och gedigen lärarkompetens. Det baserar jag på den mängd av studier som finns om lärarens betydelse för elevers studieresultat, lärande, studiero och så vidare. Det bygger jag på en dansk forskningsöversikt som kom för rätt , men som är hållbar där man lyfter fram tre delar av lärarkompetens: relationell kompetens, ledarkompetens och didaktisk kompetens. Det intressanta med en sådan indelning av läraryrket i olika kompetenser som samspelar där två av kompetenserna – den relationella och ledarkompetensen – mycket handlar om mötet mellan lärare och elev. Den didaktiska kompetensen handlar om ämneskunnandet, undervisningsmetoder och så vidare. Men det räcker inte med didaktisk kompetens, utan den relationella och ledarkompetensen är så ofantligt viktiga. Det som förvånade mig när jag läste sammanställningen av den danska forskningsöversikten var att dessa saker inverkar på studieprestationen. De sociala och interaktiva sidorna av läraryrket inverkar starkt på hur mycket eleverna lär sig. Som många av er har sagt är inte trygghet och studiero en isolerad del som man kan åtgärda, utan det är en integrerad del av hela livet på skolan och en väldigt stark integrerad del av undervisningen. Den slutsats som jag vill lyfta fram är att gedigen och integrerad lärarkompetens och bra undervisning bidrar till studiero och lärande. , : Tack, för möjligheten att komma hit! Tack för möjligheten att höra att vi faktiskt verkar vara ganska överens! och jag som forskare verkar ha ganska mycket gemensamt, men jag ska för- söka att göra mitt bästa för att komplettera det som har sagt och ta min ingång i det hela. Jag börjar med att påstå – vilket ni alla kommer att hålla med om – att känna sig säker och trygg socialt, känslomässigt, intellektuellt, fysiskt och psykiskt är ett grundläggande mänskligt behov. Detta gäller särskilt elever som under sin uppväxt tillbringar uppemot i skolan som institution. Ansvaret för tryggheten och studieron kommer att ligga på de vuxna i sko- Det är skolledare, lärare och personal. Men det ligger också hos, som jag har varit inne på, vårdnadshavare. En del av det kan också tillskrivas elever. , från , men som jobbar i , säger att det är vissa lärare som gör vissa saker med en viss attityd eller övertygelse som verkligen gör skillnad. Jag tycker att det är värdefullt att lyfta fram några av de lärare som gör skillnad som goda exempel. Annars blir det mycket prat om det som inte fungerar och om resultat som man inte når upp till. därför valt en lite annan ingång. Vi kan konstatera att många svenska lärare och forskare känner igen sig i det som säger. Det vet de redan, men det som inte säger så mycket om är hur det går till när man gör skillnad. Vad är det som man egentligen gör när man gör skillnad? Vi vet lite grann om det, och jag ska försöka att uppe- hålla mig vid det genom kvalitativa och kvantitativa exempel från sådant som jag har sett. Det handlar om lärare som verkar i det som vi kallar för förtroen- Jag börjar med ett sådant exempel om en lärare som jag följde. mötte sin nya klass 1, mötte eleverna vid dörren och släppte in dem i sitt klass- Läraren hälsade på var och en av dem och utstrålade glädje och lust över att möta eleverna. Läraren gick in längst fram i salen, ställde sig och började med att säga: – Vad roligt det är att se er! Det här har jag längtat efter. Det här har jag sett Och vet ni vad, jag vet massor om er. Jag vet inte bara vad ni heter, jag vet också vem av er som behöver ligga ned och läsa, vem av er som kan sitta tyst och stilla, vem av er som behöver hoppa hopprep , vem av er som jag behöver lägga handen på axeln på och vem av er som behöver gå en sväng i klassrummet. Allt det här vet jag, så då behöver ni inte bry er om det. Ni kan släppa det, för det har jag koll på. När jag satt där som observatör såg jag att eleverna tänkte: Åh, vad skönt. Det handlar om att den här läraren erbjöd en utvecklande lärmiljö. om det som holländska forskare har pratat om som lärares anknytning och lä- Anknytningen handlar om omsorg och ett emotionellt avstånd där läraren visar att han eller hon vill vara en viktig vuxenperson. miljöer blir det möjligt för elever att göra det som vi kallar socialt produktiva val, det vill säga att man inte måste bli det som ens föräldrar Det handlar också om kontroll, att läraren känner till vad var och ens behov består av. Det handlar om en acceptans för var och en, någonting som läraren lägger grunden för genom tydlig ledning och klara förväntningar. Det handlar också om det som Hamre och kollegor pratar om som emotionellt stöd, organiserade klassrum och stöd för inlärning. Mycket av det har vi hört en del av innan. Det finns en öppenhet för elevernas intresse, elevernas motivation och åsikter. Det handlar också om att läraren använder olika slags metoder för att göra det möjligt för alla elever att utvecklas och lära sig. Man använder också olika arbetsformer för att få till det som vi pratar om som ett bra inlärningsklimat. I ett annat exempel ställde läraren upp sina elever utanför klassrummet innan de släpptes in i klassrummet. Dessa exempel är från tidigare årskurser. Det är där som detta grundläggs. Det vet vi från stora undersökningar i där resultaten sjunker. Ju äldre eleverna blir, desto otryggare känner de sig i skolan. Det får mindre stöd för sitt lärande och sin utveckling. Eleverna ställdes upp, jackor hängdes på plats, skorna ställdes in och läraren övervakade det hela med motivet att det utanför klassrummet skulle vara som snyggast och bäst ordning. När städerskan kommer och ser detta blir hon lycklig. När läraren har släppt in eleverna i klassrummet börjar hon berätta att hon var ute på rasten, att hon är rastvakt , inte för att hon inte gillar kaffe utan därför att hon vill vara där eleverna är. – Om jag styr upp och får reda på vad ni gör på rasten kan jag prata med er om det som hände på innebandyplanen eller vid gungorna. När vi sedan kommer in i klassrummet är vi klara med det. Då kan vi ägna oss åt undervisning. Det här var den lärarens sätt att skilja på det som händer ute och det som händer inne och ändå överbrygga och visa på något slags ömsesidigt beroende mellan det som sker i klassrummet och det som händer ute. och kollegor konstaterar att elever vill kunna lita på sina lärare. Ju mer de litar på sina lärare, desto tryggare känner de sig. Ju tryggare de känner sig, desto mer kan de lita på sina lärare. Det finns alltså ett ömsesidigt beroende. Elever vill också att läraren ingriper, och detta är ingenting nytt. Det konstaterade och kollegor i , att det finns någonting som kan kallas för ingripandebenägenhet, det vill säga lärares vilja att gripa in i situationer. Så det är ingenting nytt. var också inne på att vi har känt till det . Det finns resultat på det. Elever vill också ha förutsägbara strukturer och begripliga normer som den här läraren visade upp. Det handlar om deras individuella faktorer. De vill kunna känna att de har en relation till sin lärare och till sina kompisar. har de det lite jobbigare, och då måste läraren lägga ned mer tid på dem och jobba kompensatoriskt för att alla ska komma med. Via studien från Thapa och kollegor vet vi också att jobbar man under de tidiga åren kan man reducera skolk i högstadiet och på gymnasiet. grundlägga och modellera beteenden tidigt i skolan som eleverna har nytta av Elever som trivs i skolan vill vara där mera. Elevens känsla av säkerhet påverkas av de närvarande vuxna i skolan, i klassrummet och utanför klass- rummet på skolgården. Sammanfattningsvis skulle man nog kunna påstå att mycket av forskningen handlar om det som jag förkortar som FLMU, nämligen skolledares och lära- res förebyggande långsiktiga målmedvetna och uthålliga arbete. komma överens om att jobba med det här, kommer vi att kunna göra Ordföranden: Då ska vi se hur detta går till i praktiken, se om forskning och praktik stämmer helt och fullt. Vi ska få lyssna på olika exempel på hur man har jobbat i olika skolor. , Internationella Engelska Skolan: Hejsan allihop! Tack för att jag fick komma hit. Jag är inte van att stå i sådana här talarstolar, det var inte så jag som före detta rektor i upplevde att jag var nära klassen Men jag gör ett undantag eftersom det är här som ljudet finns. Jag är det som man kan kalla operativ chef i Engelska skolan med ansvar för 17 skolor. Jag stöder rektorerna och ledningsgrupperna i att de helt enkelt ska göra sitt jobb. Som sagt var jag tidigare rektor i , så jag har en hygglig bakgrund när det gäller skoldrift. Men jag är en odd bird in the assembly därför att jag egentligen är sprungen ur kommersiellt näringsliv, så jag ser nog lite annorlunda på ledarskap. Det är fascinerande hur mycket man lär sig en sådan här dag. hur jag ska kunna dela med mig av allting som jag vill dela med mig av under Jag kan dock känna att vi pratar väldigt mycket om vad vi vill, vad vi be- höver, vad som gäller, vad forskningen säger och så vidare. Det är så mycket Det rör mig, måste jag säga, men jag skulle hellre vilja fokusera på det som jag tycker att vi glömmer. Det är hur:et och tekniken. ska vi göra det? Som ni vet är vi i Engelska skolan ganska osvenska. undervisande kolleger kommer från angloamerikanska länder. på samma villkor som våra svenska kollegor. De har en annan syn på utbild- ning, lärande och skolans miljö. Jag vill sticka ut hakan och påstå att de är vana vid att eleverna generellt sett tycker att skolan är lite viktigare än som man generellt ser det i . Det är viktigt att vara i skolan. Det är viktigt att jobba i skolan. att göra ett bra jobb. I något av de ungas vittnesmål sades det att det inte är coolt att vara duktig, att lyckas bra i skolan. Det tycker vi att det är. Vi höjer kunskapsnivån i skolan. Det får vi ibland kritik för. Det heter då att vi trycker på och tvingar eleverna, men jag försäkrar att det gör vi inte. Vi uppmuntrar till aktivt lärande. Vi har tre ben: Det första är calm learning environment, alltså trygg lugn, sansad, trevlig skolmiljö. Det andra är high academic aspirations. Vi trycker på lite grann för vi hävdar att det är bra att lära sig. Kom igen, du kan lite till, säger vi. Med andra ord gör vi lite så, men med ett mycket stort mått av kärlek. Det tredje är bilingualism, alltså tvåspråkighet. av lärarna är sprungna ur engelsktalande lärosäten. Det här är vad vi står på, det är vår bas. Det här är vad vi gör. Jag tänkte att jag skulle ta er med på tekniken under en dags resa.