rfr · H50WRFR8 · 2018-01-01 00:00:00 — Det har att göra med framtiden, och jag tar upp det här ur ett central- Jag visar här en graf över bruket av sedlar och mynt i . att har sedel- och myntmängden fallit med . här går väldigt fort . Man ska komma ihåg att centralbanker en gång i tiden skapades för att förse allmänheten med pengar, i form av sedlar och mynt, som inte har någon kreditrisk och som har ett högt förtroende. ken fick ett sedelmonopol 1904. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När det gäller betalningssystem och hantering av betalningar – kort och gott innehav av pengar – ställs vi inför en lång rad frågor som är av ungefär samma natur som man hade . Vi har tagit systemen för självklara, men den tekniska utvecklingen är sådan att det ingalunda är självklart hur dessa system ska se ut . Detta är inte på något sätt en stabilitetsrisk , men det är frågor och frågeställningar som inte kommer att försvinna . Snarare kommer de att accelerera. En del av arbete i detta sammanhang är att ha någon form av helhetssyn vad gäller betalningssystem och pengar och hur pengar ska se ut. Av det skälet tittar vi på om man rimligen kan möta utvecklingen med någon form av elektroniska pengar, som även allmänheten kan inneha. Detta ställer rimligtvis krav på förändringar i lagstiftningen. Vi får se hur det ska gå till. Som jag sa är det här i stort sett samma frågeställningar som fanns när fick sedelmonopol. Grafen till höger på bilden visar vad som hände 1904. hade vi ett stort antal olika slags banksedlar som cirkulerade parallellt med riksbankssedlar. Sedan försvann alla banksedlar, och kvar fanns enbart riksbankssedlar, och så har vi haft det de . Vi ställs därför naturligtvis inför frågan hur vi ska göra . Med den tekniska utvecklingen uppstår vad vi kallar virtuella tillgångar eller kryptovalutor. har det varit ett stort fokus på bitcoin. Låt mig betona att bitcoin kallas kryptovaluta, men man ska vara medveten om att det inte är någon valuta. Bitcoin är inte pengar. Vad är då pengar? Pengar är något man kan använda som betalningsmedel, något som är en räkneenhet och något som är en värdebevarare. Det är det här vi på har sysslat med och även fortsättningsvis sysslar med. Det var därför kom till en gång i världen. Bitcoin är snarare något som kan jämföras med handel av frimärken, medaljer och tulpanlökar. Det utövas ingen som helst tillsyn över hur denna handel går till. Det innebär att man köper och säljer helt och hållet på egen risk, om man ger sig in på den marknaden. Däremot innebär den tekniska utvecklingen att när man förhållandevis enkelt kan skapa nya typer av handelsmönster och sådana virtuella produkter som andra kallar pengar fastän det inte är pengar ställs vi i naturligtvis inför en lång rad såväl svåra som spännande och intressanta frågeställningar, som är sådana att vi också i fortsättningen tillhandahåller ett stabilt betalningssystem och penningvärde. I detta avseende kommer centralbankerna framgent att befinna sig i ett slags konkurrens med den privata sektorn. Om vi sköter detta bra fortsätter man att handla och använda riksbankspengar. Om vi inte sköter det hela bra försvinner allting någon annanstans. Detta är som sagt inte stabilitetsfrågor , men det är stabilitetsfrågor som ligger runt hörnet och som är väl värda att använda tid till för att fundera omkring hur vi ska ha det . Jag är övertygad om att detta STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN också kommer att bli frågeställningar som i en eller annan form Finansmarknadsminister (MP): Herr ordförande! Jag vill passa på att tacka alla de tre föregående talarna för väldigt intressanta genomgångar. Att vi har tre mycket väl fungerande myndigheter med hög expertis som hela tiden samarbetar med varandra är en viktig faktor för den finansiella stabilite- Jag vill även tacka för möjligheten att få komma hit och tillsammans med myndighetscheferna tala om finansiell stabilitet. Vid den förra utfråg- ningen sa jag – och jag säger det gärna igen – att finansiell stabilitet är en ständigt högaktuell fråga, och jag tycker att det är välmotiverat med regel- bundna utfrågningar i ämnet. Så än en gång: Stort tack för detta! Finansiell stabilitet har många olika aspekter som kan diskuteras. inte repetera vad de tre tidigare talarna har sagt utan mer ge en bild av reger- ingens arbete och regeringens syn på några viktiga områden. Först tänker jag gå igenom det förstärkta amorteringskravet och hushållens Den andra saken jag vill ta upp är det arbete på finansmarknads- området som pågår inom EU och hur detta arbete utvecklas. Jag kan redan nu avslöja att mycket är på gång där. Jag tänker även säga några ord om långsik- tiga och globala risker för det finansiella systemet. också något om arbetet inom Finansiella stabilitetsrådet. Innan jag går in på den finansiella stabiliteten i sig vill jag säga att det just nu är mycket goda tider i svensk ekonomi. Konsumtion, investeringar och ex- port ökar starkt. Prognoser tyder på en fortsatt god utveckling för svensk eko- Det ska vi vara glada över, men vi kan också konstatera att allt tyder på att vi innan mandatperioden är slut kommer att nå den lägsta statsskulden vi Det här gör att också står väl rustat att klara störningar i den globala Vi har helt enkelt skapat en buffert i den offentliga ekonomi som matchar den buffert som håller på att byggas upp i hushållen och som också byggs upp i bankerna. Även ekonomin i omvärlden går bra just . I exempelvis euroområdet för- väntas tillväxten bli den högsta , och säger i sin senaste prognos att världsekonomin väntas växa i den snabbaste takten sedan fi- Men som vi kan glädjas över att ekonomin går bra i be- höver vi fortsatt vara vaksamma på risker och obalanser som kan byggas upp och som i förlängningen faktiskt hotar den finansiella stabiliteten och den Det är just för att upptäcka och också kunna motverka sådana risker och obalanser som vi i stor politisk samsyn har byggt upp makrotillsynen i . Stegen som har tagits har varit viktiga, inte minst att utse till ansvarig myndighet och senast fatta beslut om en ny lag som ger Fi- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN nansinspektionen möjlighet att efter regeringens godkännande vidta olika åtgärder för en hållbar kreditgivning till hushåll och företag. fanns detta lagutrymme bara för amorteringskravet. Det här ökar beredskapen för att vid behov kunna införa olika typer av åtgärder. Detta är viktigt i ett läge där vi bedömer att hushållens skulder är på en hög nivå och där det finns betydande risker kopplade till skuldsättningen och utvecklingen på bostadsmarknaden. Vi är inte ensamma om denna bedömning. , och har också noterat dessa risker, vilket vi såg i deras presentationer. Även internationella organ och institutioner, såsom , , och , pekar på dessa faktorer. Därför är det förstärkta amorteringskravet en viktig strukturell åtgärd för att stärka hushållens motståndskraft. Kravet kommer att genomföras i – vilket jag också nämnde inledningsvis – när tillväxten i svensk ekonomi är hög. När beslutet fattades i regeringen om medgivande till förslag hade bostadspriserna ökat . Därefter har, som alla har kunnat notera, bostadspriserna fallit tillbaka något, men det ska enligt vår uppfattning ses i ljuset av den stora prisuppgång som har skett . av hög prisuppgång är det inte märkligt att en period av stabilisering kommer. Debatten om det förstärkta amorteringskravets för- och nackdelar har varit livlig , som säkert även ni har noterat. Till viss del är det kopplat till höstens utveckling på bostadsmarknaden. Jag vill därför ta tillfället i akt att också sammanfatta regeringens analys av det förstärkta amorteringskravet, som ledde till att vi sa ja till förslag. Det förstärkta amorteringskravet innebär att vissa nya bolånetagare med höga bolån i förhållande till inkomsten kommer att behöva amortera mer än vad de annars skulle ha gjort. Det här bidrar enligt regeringens syn till en sundare amorteringskultur än vad vi har haft i . Kravet reducerar de risker som är förknippade med hushållens höga och stigande skulder i förhållande till inkomsten, och det ökar sammantaget motståndskraften mot makroekonomiska störningar. Förstärkningen blir ett steg i rätt riktning – att återgå till en mer långsiktigt hållbar amorteringskultur, vilket också skulle göra oss mer lika många andra länder. Det är viktigt att se att har varit en utstickare internationellt sett när det gäller amorteringskulturen. Regeringens och bedömningar och beräkningar av hur stora effekter det nya kravet får skiljer sig egentligen inte nämnvärt från de beräkningar som har presenterat. Det handlar om ett prisfall på mellan , med högst sannolikhet att vi hamnar i den nedre delen av intervallet. Vi ska dock vara ärliga med att dessa beräkningar inte är exakt vetenskap. Många faktorer påverkar bostadsprisutvecklingen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det finns sannolikt flera skäl till den senaste utvecklingen på bostadsmark- naden, och i vilken utsträckning det beror på det förstärkta amorteringskravet går det än så länge inte att uttala sig om. Ett argument som har hörts mot det nya kravet är att det kan få negativa effekter för rörligheten på bostadsmarknaden. Men regeringens bedömning, i likhet med , är att sådana effekter är begränsade och att de också är betydligt mindre än effekterna av det ursprungliga amorteringskravet Det är viktigt att ha med sig detta perspektiv. är en väsentligt mycket mindre åtgärd än det redan införda amorteringskravet. Det omfattade majoriteten av alla nya bolån när det infördes , men det förstärkta amorteringskravet omfattar av nya bolåneta- Regeringen har också agerat på annat sätt för att motverka eventuella nega- tiva effekter på rörligheten och har försökt att införa reformer för att öka rör- ligheten på bostadsmarknaden inom ramen för det 22-punktsprogram som vi har arbetat utifrån. Där har vi tillfälligt slopat taket på uppskovsbeloppet. gör att hushåll som säljer en bostad med vinst kan skjuta upp beskattningen av kapitalvinst utan begränsning. I samband med detta ändrades även beräk- ningen av uppskovsbeloppets storlek för dem som köper en billigare bostad. En annan fråga som har kommit upp är hur kraven kan påverka nybyggna- Många nya bostäder byggdes , och det ska vi vara glada Men det är klart att kommande byggprojekt kan påverkas i någon ut- sträckning av den långsiktiga utvecklingen av bostadspriserna. nämnde har bostadspriserna sjunkit något , men sett un- der har det varit en kraftig ökning. Att det finns flera skäl till den senaste utvecklingen med en mer avvaktande marknad tål att upprepas. Regeringen har bedömt att det förstärkta amorte- ringskravets effekter på bostadspriserna är begränsade och bedömer därmed att kravet inte förväntas få någon större påverkan på nybyggnationen. Man ska komma ihåg att det nya kravet ännu inte har införts, vilket ibland kanske glöms bort i debatten. Och som jag nämnde kommer kravet bara att påverka av nya bolånetagare. Därutöver finns det dessutom en möjlighet för bankerna att göra undantag för lån till nyproducerade bostäder under bostadens första . Det nya kravet väntas enligt regeringens be- dömningar bara få små effekter på den ekonomiska aktiviteten och de offent- Regeringen har också granskat fördelningseffekter av det förstärkta amor- teringskravet och hur olika grupper av hushåll påverkas av kravet, bland annat utifrån hushållstyp, ålder, region och inkomst. ning visar att hushåll i storstäder, hushåll i grupper med högre inkomst och hushåll med en vuxen berörs mer av det nya kravet än andra. När man ser på kreditmarknaden är det här logiskt, eftersom dessa hushåll ju har högre lån i förhållande till sin inkomst än andra när de köper bostad. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är alltså inte, som det ibland har förts fram i debatten, främst unga med lägre inkomster eller nyanlända som berörs av det förstärkta amorteringskravet. Skälet till detta är att dessa grupper inte har de ekonomiska förutsättningar sombanker kräver för att bevilja bolån somannars skulle bli stora i förhållande till deras inkomst. Dessa resultat överensstämmer också väl med vad har presenterat i frågan. Regeringen har även gjort en politisk bedömning och sett om det finns andra politiska åtgärder som skulle kunna få motsvarande effekt som det förstärkta amorteringskravet, men vi har kunnat konstatera att det inte finns politiska förutsättningar i dagens riksdag att vidta sådana åtgärder. Därför ser vi det som viktigt att nu ta steget med en förstärkning av amorteringskravet. Bakom beslutsprocessen för det förstärkta amorteringskravet ligger den modell som vi i bred politisk samsyn har valt för vissa makrotillsynsverktyg. Det innebär att är den ansvariga makrotillsynsmyndigheten. Den fattar ett slutgiltigt beslut om införandet av ett verktyg efter regeringens medgivande. Jag tycker att det är viktigt att en bred majoritet i har ställt sig bakom denna modell. Jag förstår att vi har olika roller att spela, särskilt under ett valår, men jag vill påpeka att vissa frågor inte bör vara föremål för politisering. De är helt enkelt för viktiga om man ser långsiktigt i svensk ekonomi. Jag lämnar därmed frågan om amorteringskrav, makrotillsyn och hushållens skuldsättning och går i stället utanför landets gränser för att tala om det arbete som pågår på EU-nivå. Som jag inledningsvis konstaterade pågår just nu väldigt mycket. Det har att göra med att vi fortfarande befinner oss i sviterna efter den globala finanskrisen och de regleringsalternativ som har tagits fram . Kommissionens och mandatperiod går också mot sitt slut. Det gör att våren som ligger framför oss i praktiken utgör det sista tillfället att presentera förslag som man vill förverkliga före parlamentsvalet . Något annat vi måste förhålla oss till i allt större utsträckning är konsekvenserna av att har valt att lämna unionen och hur ett samarbete inom ett framtida EU ska se ut. Ett första och för finansiell stabilitet viktigt område där detta verkligen märks är förslaget om att delvis stöpa om de europeiska tillsynsmyndigheterna på finansmarknadsområdet. Ett omfattande förslag har tagits fram som, om det blir verklighet, skulle innebära utökad direkttillsyn på EU-nivå, nya befogenheter att styra över nationella tillsynsmyndigheter och ett minskat inflytande för samma nationella tillsynsmyndigheter i det gemensamma beslutande organet. Regeringen och flera andra medlemsstater är kritiska till många delar av detta förslag. Jag skulle kunna tala väldigt mycket om denna fråga, men jag vill bara här och säga att detta är ett tydligt exempel på att arbetet med finansiell stabilitet och tillsyn inom EU kommer att pågå och kommer att innebära förändringar framöver. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ytterligare ett exempel, som har ännu närmare koppling till finansiell sta- bilitet, är såklart slutförandet av bankunionen. Det här rör i huvudsak eurolän- derna, men många regelverk är gemensamma och påverkar därför också oss som inte har euron som valuta. Ett tydligt sådant exempel är krishanterings- ramverket, BRRD, som ju i grund och botten fungerar på exakt samma sätt oavsett om man är med i bankunionen eller inte. Ett annat exempel är det som vi internt brukar kalla bankpaketet, alltså den pågående förhandlingen om revideringar av både kapitaltäckning och krishan- Trots att det handlar om regler som berör hela EU ses det också som en del av slutförandet av bankunionen. I denna förhandling har re- geringen drivit ståndpunkten att det är viktigt att fortsatt ha en nationell flexi- Det är något som regeringen håller med om; vi be- höver ha möjligheter att anpassa kraven till nationella egenskaper. Reformen handlar ju om att i större utsträckning skapa en större enhetlighet för bankunionsländerna, och det kommer med stor sannolikhet att innebära att även vi behöver göra vissa förändringar i hur vi exempelvis sätter kapitalkrav. Regeringens ambition är dock tydlig: Vi vill inte sänka kapitalkraven i den Att vissa förändringar kommer att ske när det gäller kapitaltäckningen handlar inte bara om bankpaketet utan också om den slutliga överenskommel- Här ska vi ha i åtanke att den nya standarden ska efter beslutet omvandlas till EU-rätt innan den börjar gälla för oss. Det är ännu inte känt exakt när eller hur kommer att gå vidare med genom- förandet av dessa överenskommelser inom EU. Men av erfarenhet och när man inkluderar tid för kommissionen att ta fram ett förslag, för förhandling och för den svenska lagstiftningsprocessen, står det klart att detta nog kommer att ligga en bit fram i tiden. Regeringen håller också med om det som riksgäldsdirektören nämnde i sitt anförande om vikten av att inte enbart ha stränga kapitalkrav utan också en väl fungerande krishantering om något allvarligt trots allt skulle inträffa i svensk Som ett ytterligare steg i den processen kommer vi i regeringen att remittera en promemoria där vi skapar den nya efterställda skuldklass som ska användas för att fylla stora delar av MRL. Förhoppningsvis kan detta bidra till att ytterligare ta ett steg mot ett nytt system för bankkrishantering. Som ni hör är det många bitar som just nu rör på sig . även framöver behålla fokus på helheten och se hur dessa olika regelverk sam- spelar med varandra. Mot bakgrund av allt detta vill jag, innan jag går in i den avslutande delen av mitt anförande, också poängtera vikten av att vi gör en förutsättningslös analys av bankunionen och vilka för- och nackdelar som ett eventuellt svenskt deltagande i den skulle medföra. tillsatte vi en utredning för detta, och den kommer att verka . ligtvis viktigt att det blir ett gediget arbete, och vi kommer att med stort in- tresse ta del av resultaten av denna utredning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag vill också säga några ord om övergripande risker. Klimatriskerna är något som har kommit högre och högre upp på den internationella agendan när det gäller riskhantering. har till exempel i sin Global Risks Report frågat aktörer inom finansbranschen hur de ser på riskerna framöver. Tre av de fem huvudsakliga riskerna kopplas där till klimatförändringen. Man talar om direkta risker, det vill säga risker där klimatet direkt påverkar ekonomin. Det handlar också om omställningsrisker och risken att man blir kvar med strandade tillgångar, att investeringar helt enkelt inte bär sig i den nya utvecklingen. Man talar dessutom om stämningsrisker och att företag kan bli betalningsskyldiga för de skador de har orsakat. Även här ligger långt fram och är väl rustat. Regeringen har bland annat gett ett antal uppdrag på området, och inkluderar nu klimatrisker i sin riskbedömning. Vi har vidare en översyn av AP-fonderna, premiepensionssystemet och obligationsmarknaden för att se till att vi ligger i fas med att hantera klimatriskerna. Avslutningsvis vill jag även säga något kort om arbetet i Finansiella stabilitetsrådet, där jag sitter som ordförande och där även , och ingår. Här fortsätter vi arbetet med scenarioövningar, då vi hanterar kriser. Det är ett viktigt arbete som jag ser framför mig att vi måste fortsätta , tillsammans med arbetet att ta hand om och omsätta de lärdomar som vi drar av övningarna och överföra dem till praktiskt kunnande. Jag tycker att stabilitetsrådet har ett stort värde i att se till att finansiell stabilitet hamnar högt på agendan. Jag vill härmed avsluta mitt anförande med att än en gång tacka för både ett bra initiativ från utskottet och inbjudan att få komma hit och tala. Finansiell stabilitet är ett politikområde under framväxt, och det kommer inte minst nästa talare att belysa ytterligare. Jag ser fram emot era frågor och hoppas på en bra och givande diskussion. Ordföranden: Då går ordet till . är riksrevisor, och har en aktuell granskning av makrotillsynen och myndigheternas samverkan kring finansiell stabilitet. , : Tack för inbjudan! Det är jätteroligt att få tillfälle att presentera vår alldeles färska rapport om makrotillsynen. Makrotillsynen är ett nytt och spännande område, och jag vet att utskottet i spåren av finanskrisen har jobbat med frågan i flera varv. Krisen ledde till den viktiga lärdomen att man i tillsynsarbetet inte bara ska fokusera på enskilda banker, försäkringsbolag och institut utan också på hela det finansiella systemet. Det här är inte bara en svensk utan även en internationell fråga. är en av flera medspelare inom Europeiska unionen som har utvecklat tankar och regelverk kring makrotillsynen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN landade det hela i att regeringen gav ett särskilt uppdrag att ansvara för de verktyg som finns för makrotillsynen. har sagts är detta ett nytt och viktigt område som också är När vi har granskat detta har vi tyckt att det har varit en angelägen fråga, men vi har också varit medvetna om att vi har skjutit mot ett Den allra senaste förändring som har skett – den lagändring som riksda- gen beslutade om – har inte ens hunnit träda i kraft. ska vara bakåtblickande och titta på utfall av verksamheter – det är naturligtvis svårt att tala om utfall när det gäller rörliga mål – tyckte vi ändå att området var så pass viktigt att vi ville göra en granskning. Målet med granskningen är att kunna bidra till att utveckla området framåt. Vilka källor har vi då utgått från i vår granskning? ses först i ljuset av mål för finansmarknadsområdet. ger att det finansiella systemet ska vara stabilt. Inom ramen för detta mål har regeringen formulerat uppdraget till , som är den andra viktiga källan för makrotillsynen och startpunkt för vår granskning. att stabilisera kreditmarknaden med beaktande av åtgärdernas effekt på den Den bild som jag nu visar är ett försök att illustrera makrotillsynen. visar två saker: Den ena är helt okontroversiell, tror jag. bara en pusselbit. Naturligtvis har penningpolitik och finanspolitik generellt sett stor betydelse för den finansiella stabiliteten. Inom den finansiella stabili- seringspolitiken finns annat än makrotillsynen och mikrotillsynen. Men inte nog med det: Med referenser till strukturella förändringar för bo- stadsmarknaden har det redan påpekats att det finns en rad andra relevanta politikområden samt en mängd regleringar som på olika sätt påverkar finansi- Den delen av figuren tror jag som sagt är helt okontroversiell. Det andra som figuren illustrerar, vilket jag ska återkomma till , handlar om huruvida makrotillsynen stannar inom ramen för det som vi tra- ditionellt tänker oss i finansiell stabiliseringspolitik, nämligen att den ska leda till det som stadgar i sitt mål om finansiell stabilitet. också inom makrotillsynen ett annat mål som ligger vid sidan om och som har med konjunkturpolitiken att göra? Den skulle då kunna motivera åtgärder från inom ra- men för makrotillsynen som bara på lite sikt har till syfte att stabilisera de Redan på ett tidigt stadium skulle de dock kunna an- vändas då man ser obalanser i makroekonomin. Detta är mer kontroversiellt. Jag ska senare återkomma till varför vi har valt att lyfta fram frågan huruvida det också finns ytterligare ett mål för makrotillsynen. Bilden jag nu visar är ytterligare ett sätt att illustrera makrotillsynen. illustrerar den poäng jag redan har gjort, nämligen att den traditionella mikro- tillsynen eller tillsynen av finansiella institut har varit inriktad på specifika institut, medan makrotillsynen tar fasta på det som på bilden är inramat med en röd ring – marknadsmisslyckanden som ger systemrisker. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vad är det då för frågor vi har ställt när vi har gjort granskningen? Jo, vi har tittat på syftet med och målen för makrotillsynen, och vi har utgått från mål på finansmarknadsområdet. Den andra frågan har gällt strategi för makrotillsynen och de instrument som finns för det ändamålet. Har de använts transparent och effektivt för att bidra till målen? Den tredje frågan har med samverkan att göra.