rfr · H50WRFR13 · 2018-01-01 00:00:00 — Enligt tidigare utkast har försla- gen legat på en utsläppsminskning om till 2030 samt en kvot för emissionsfria fordon på minst 15–av den totala produkt- ionen men dessa delar saknas i det slutgiltiga förslaget.33 presenterade en strategi för att minska utsläppen från tunga fordon 2014 genom bl.a. certifiering och uppföljning av utsläpp. EU har fattat beslut om detta, och reglerna börjar gälla 2019. avser att lägga fram ett förslag om att begränsa koldioxid- utsläppen från tunga lastbilar.34 startade ”dieselgate” som innebar upptäckten av att biltillverkaren hade manipulerat mjukvaran i dieselbilar så att de värden som uppmättes vid tester inte motsvarade utsläppsvärdena vid verklig körning. Upptäckten ledde till ett antal juridiska och ekonomiska konsekvenser. EU- kommissionen uppmanade den att se till att biltillverkarna återkallar dieselbilar med för höga utsläpp i syfte att undvika förbud av dieselfordon i städer. införde EU en ny metod för mätningar av fordons drivmedelsförbrukning och koldioxidutsläpp, WLTP (Worldwide Harmonized Light-Duty Vehicles Test Procedure) som väntas vara bättre på att visa vilka utsläpp som verkligen bildas under vanliga körförhållanden.35 EU:s system med utsläppsrätter (EU ETS) innebär en övre gräns för de totala utsläppen. Anläggningar som ingår i EU ETS är undantagna från koldioxid- skatt. ingår luftfarten i EU ETS. Flygningar som avgår från eller 301999/94/EG. 312009/443/EG. 32Regeringskansliet faktapromemoria 2017/18:FPM33. 33Trafikanalys webbplats (b). 34EU-kommissionens webbplats (c). 352017/948/EU. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN ankommer till en flygplats inom EU eller EES ingår i systemet. Dock är flyg- bolag som släpper ut mindre än koldioxid undantagna liksom t.ex. militära flygningar och räddningsflyg.36 och ministerrådet har fattat beslut om att reformera EU ETS för perioden –2030. Det totala antalet utsläppsrätter ska minska i syfte att minska utsläppen till 2030. Utsläpps- taket sänks därmed i en snabbare takt. förändras utsläppshandeln då det införs en mekanism som automatiskt annullerar utsläppsrätter. En del av överskottet () läggs i en bank för utsläppsrätter som kallas marknadsstabiliseringsreserven. Reserven får maximalt innehålla så många ut- släppsrätter som auktionerades ut året innan medan resten annulleras. De nya reglerna beslutades och ska gälla för perioden –2030. En- ligt beslutet ska EU ETS ge utsläppsminskningar på jämfört med nivåer.37 presenterade kommissionen ett förslag till ansvarsfördelnings- förordning (Effort Sharing Regulation, ESR) för utsläpp i sektorer utanför EU ETS.38 Transportsektorn står för ungefär hälften av utsläppen i ESR- sektorn. Enligt förslaget tilldelas alla medlemsländer ett bindande mål för ut- släppsminskningar 2030. Enligt kommissionens förslag ska minska utsläppen till 2030 i ESR-sektorn jämfört med . Internationella konventioner hindrar beskattning av flygbränsle för inter- nationell luftfart. Den internationella luftfartsorganisationen , som också är ett av , fattade 2016 ett beslut om ett reduktionssystem (Corsia) i syfte att stabilisera det internationella flygets koldioxidutsläpp nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp kompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter.39 Värt att notera är att EU ETS och Corsia omfattar utsläpp av koldioxid men inte t.ex. höghöjdseffekter. EU:s energiskattedirektiv anger att drivmedel till sjöfart ska vara undan- tagna, och internationell sjöfart regleras varken inom EU ETS eller ESR. EU ska dock börja samla uppgifter om bränsle och koldioxidutsläpp inom sjöfar- ten . Datainsamlingen ska anpassas till det system för insamling av data om bränslen och koldioxidutsläpp som den internationella sjöfartsorgani- sationen IMO har fattat beslut om. Beslutet om ett globalt datainsamlings- system kan ses som ett första steg mot ett globalt styrmedel för all internatio- nell sjöfart.40 IMO diskuterar ett globalt tak för svavelutsläppen eller 2025, vilket antas leda till en ökad efterfrågan på fossilfria drivmedel.41 36Transportstyrelsens webbplats (b). 37EU:s webbplats (b). 38ESR ska även gälla sektorer utanför EU:s system med utsläppsrätter inom markanvändning och skogsbruk (LULUCF som står för Land Use, Land Use Change and Forestry, dvs. Mar- kanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk). 2016/17:TU12, s. 18. 41International (2017b), s. 118–121. 2017/18:RFR13 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN 2.2 Mål, lagstiftning och styrmedel i transportpolitiska hänsynsmål42 innebär bl.a. att transport- sektorn ska bidra till att stegvis öka energieffektiviteten i transportsystemet och bryta beroendet av fossila bränslen. fattade beslut om energi- och klimatpolitiska mål 2009. Bland annat ska andelen förnybar energi i transportsektorn enligt målen vara 2020. Vidare fattades beslut om målet att ska ha en fossil- oberoende fordonsflotta 2030.43 För att kartlägga möjliga alternativ för att nå bl.a. målet med en fossilobero- ende fordonsflotta tillsatte regeringen en särskild utredning, Utredningen om fossilfri fordonstrafik, även kallad FFF-utredningen.44 Utredningen be- dömde bl.a. att det var möjligt att minska växthusgaserna från vägtrafiken till 2030 jämfört med . förslag bereds inom Regeringskansliet.45 Den parlamentariska kommittén Miljömålsberedningen föreslog i sitt del- betänkande46 ett nationellt mål om nettonollutsläpp av växthus- gaser 2045. Beredningen föreslog också ett särskilt sektorsmål för inrikes transporter som går ut på att växthusgasutsläppen (exklusive inrikesflyg) ska minska med jämfört med . fattade beslut om propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för Sverige47 . består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. I enlighet med Miljömålsberedningen beslutades bl.a. att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (förutom inrikes luftfart) ska minska med jämfört med . antog 2015 en resolution som brukar benämnas Agenda 2030. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genom- förandet av Agenda 2030. Ett av målen är att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser. Ett annat mål innebär bl.a. att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett förslag till en långsiktig klimatstrategi för att minska utsläppen av växthusgaser. Strate- gin är en del av åtagande i . förslag till strategi ska bygga på det klimatpolitiska ramverk som lagt fast och de styrmedel för klimatområdet som regeringen har beslutat eller aviserat.48 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14 och prop. 2012/13:1, utg.omr. 22, bet. 2015/13:TU1. 2008/09:162, bet. 2008/08:NU25. 2008/09:163, bet. 2008/09:MJU28. 44 SOU 2013:84. 2016/17:TU12, s. 8. 46 SOU 2016:47. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24. 48 Regeringens webbplats (d). 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN arbetar med en godsstrategi som väntas vara klar . 2.2.2 Lagar och förordningar Hållbarhetslagen49 har sitt ursprung i EU:s förnybartdirektiv. Lagen inne- håller bestämmelser om hållbarhetskriterier och rapporteringsskyldigheter. utfärdar de s.k. hållbarhetsbesked som krävs för att biobränslen ska vara berättigade till statligt stöd, såsom skattenedsättning och elcertifikat, samt för att bränslet ska få räknas ha noll i utsläpp inom handeln med utsläppsrätter. fattade beslut om att införa förändringar av hållbarhetslagen i linje med EU:s ILUC-direktiv.50 Beslutet innebär att defini- tionerna av avfall och restprodukter ändras liksom kraven på minskning av växthusgasutsläpp för att biodrivmedel och flytande biobränslen ska anses vara hållbara. PFAD (från palmolja) klassificeras inte längre som avfall, och det blir inte längre förmånligt att använda produkter från palmolja i drivmedel. De som är rapporteringsskyldiga får en utökad uppgiftsskyldighet. Vidare be- slutades om målet att andelen s.k. avancerade biodrivmedel 2020 ska vara av de som utgör förnybartdirektivets mål för förnybar energi i transportsektorn. Ändringarna trädde i kraft . Miljö- och jordbruksutskottet riktade två tillkännagivanden till regeringen i samband med behandlingen av propositionen.51 Det ena handlade om att re- geringen bör återkomma med en analys av konsekvenserna av de nya reglerna för biodrivmedel och att en utredning av konsekvenser bör göras innan det utfärdas bestämmelser för bl.a. vad som ska avses med begreppet restprodukt. I det andra tillkännagivandet underströk utskottet vikten av förutsägbara och långsiktiga villkor för biodrivmedel. Drivmedelslagen52 genomför EU:s bränslekvalitetsdirektiv och innehåller t.ex. bestämmelser om miljöklasser för bensin och diesel. Lagen ställer också krav på att leverantörer ska minska utsläppen av växthusgaser från levererade drivmedel till 2020. fattade beslut om att anpassa drivmedelslagen till EU:s komplettering av bränslekvalitetsdirektivet.53 Beslutet innebär att kra- ven på drivmedelsleverantörer att minska sina utsläpp preciseras då de enligt beslutet ska minska de växthusgasutsläpp som drivmedlen orsakar till en fast- ställd målnivå. En utsläppsavgift ska kunna tas ut om en drivmedelsleverantör inte minskar sina utsläpp till den angivna nivån. 49Lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. 2016/17:217. 2017/18:MJU6. 2017/18:31. 2017/18:MJU6. Se också mot. 2017/18:324. 52Drivmedelslagen (2011:319). 2016/17:193. 2017/18:MJU4. 2017/18:6. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN på utsläppsminskningar sannolikt inte längre att hanteras i bränslekvalitets- direktivet utan i förnybartdirektivet.54 Avgasreningslagen55 anger att nya bilar som registreras i ska upp- fylla krav som följer av EU-bestämmelser. Det finns utsläppsklasser för per- sonbilar, lätta transportfordon och tunga fordon, och utsläppsklasserna anger högsta tillåtna utsläpp av luftföroreningar. Fordonen delas in i utsläppsklasser (Euro 1–6) utifrån utsläpp av koloxid, kolväten, kväveoxider och partiklar. Ut- släpp av koldioxid ingår däremot inte. Som komplement kan bilarna även klas- sas som elfordon, hybrider och laddhybrider. Pumplagen,56 som infördes , anger att bränslesäljare ska tillhanda- hålla minst ett förnybart drivmedel om säljstället har en försäljningsvolym som överstiger motorbensin eller dieselbränsle.57 Lagen om krav på in- stallationer för alternativa drivmedel58 innehåller bl.a. krav på att uttag eller anslutningsdon vid laddningspunkter som är tillgängliga för allmän- heten följer vissa standarder. Enligt lagen ska avgifter för laddning av elfordon vara skäliga, objektiva och icke-diskriminerande, och information om priser för drivmedel ska finnas vid tankstationer. beslutade om en lag om kvotplikt för biodrivmedel.59 Lagen fick dock dras tillbaka eftersom de energi- och koldioxidskatteregler som skulle kombineras med kvotplikten inte godkändes vid statsstödspröv- ningen inom EU.60 Regeringen presenterade 2017 det s.k. Bränslebytet, ett paket med nya styr- medel vars syfte var att reducera transportsektorns utsläpp och öka användningen av biodrivmedel. I arbetet med det nya regelverket har enligt regeringen ledorden varit långsiktighet och stabilitet.61 Utifrån ett av förslagen i Bränslebytet fattade 2017 beslut om en reduktionsplikt.62 Reduk- tionsplikten syftar till att minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom en successivt ökad inblandning av biodrivmedel. Avsikten är att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom luftfart) med jämfört med och att bensin- och dieselbränslen till ska ha icke-fossilt ursprung 2040. Reduktionsplikten ska införas . Den som har reduktionsplikt ska se till att utsläppen från den reduktionspliktiga energimängden minskar med en viss andel jämfört med ut- släppen från motsvarande energimängd fossil bensin eller diesel. Från ska utsläppen minska med för bensin och med för diesel. Från ska minskningen vara 2017/18:MJU4, s. 4. 55Avgasreningslag (2011:318). 56Lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. 2013/14 TU:13, rskr. 2013/14 :301. 58Lag (2016:915) om krav på installationer för alternativa drivmedel. Förordning (2016:917) om krav på installationer för alternativa drivmedel. 59Lag (2013:984) om kvotplikt för biodrivmedel. 2013/14:246, bet. 2014/15:SkU4. 61Regeringens webbplats (h). 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN för bensin och för diesel och från den 1 ja- nuari 2020 för bensin och för diesel. Enligt riksdagsbeslutet bör nivåerna för åren efter 2020 ses över regelbundet i kon- trollstationer, och enligt beslutet bör reduktionsnivån ligga på 2030 för att nå reduktionspliktens syfte. Om reduktionsplikten inte har uppfylls ska en avgift tas ut. Avgiften får vara högst per kilo koldioxidekvivalenter som återstår för att reduk- tionsplikten ska vara uppfylld. Reduktionsplikten kombineras med föränd- ringar av koldioxid- och energiskatten. Kommuner kan besluta om att införa miljözoner som utestänger tung trafik (lastbilar och bussar) från stadskärnor. Sådana zoner finns i flera kommuner. Transportstyrelsen har på uppdrag av regeringen utrett frågan om miljözoner även för lätta fordon.63 Regeringen gav besked om hur de nya bestämmelserna om miljözoner kommer att utformas.64 Beskedet innebär att kommuner ska få möjlighet att införa tre olika miljözoner från . Regeringen uppger att den så snart det är möjligt kommer att besluta om nödvändiga författningsändringar i Trafikförordningen och ger också ett upp- drag till Transportstyrelsen att ta fram förslag på hur kommunerna får möjlig- het att se till att miljözonsbestämmelser och andra trafikregler efterlevs. stad har fattat beslut om att införa miljözoner för lätta fordon om och när en sådan lag är beslutad. Regeringen anser att det krävs en överflyttning av godstransporter från last- bil och flyg till tåg och sjöfart. Genom en vägslitageskatt kan den tunga väg- trafiken i högre grad bära sina samhällsekonomiska kostnader i form av väg- slitage och föroreningar. Regeringen presenterade ett förslag om en vägslitageskatt.65 Stadsmiljöavtal är ett stöd till kommuner och landsting för att främja håll- bara stadsmiljöer. Avtalen ger stöd till investeringar i anläggningar för kollek- tivtrafik och även i anläggningar för cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transport- systemet och omfattar 2018–2029.66 fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att analysera hur ett krav på information vid tankställen om drivmedels kli- mat- och miljöpåverkan kan utformas. föreslog att infor- mationen om drivmedlens växthusgasutsläpp samt råvaror och ursprung i första hand ska tillgängliggöras för konsumenter via leverantörernas webb- platser.67 Regeringen lämnade en remiss till lagrådet om miljö- information om drivmedel.68 Enligt remissen ska den som tillhandahåller ett flytande eller gasformigt drivmedel vara skyldig att informera konsumenterna 63Transportstyrelsen (2017b). 64Regeringens webbplats (f). 2016/17:TU12, s. 32. 2017/18:1, Förslag till statens budget 2018, finansplan och skattefrågor, s. 106. 65Regeringens webbplats (i). 2017/18:1 Förslag till statens budget 2018, finansplan och skattefrågor, s. 105. 67Energimyndigheten (2017e). 68Regeringens webbplats (g). 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN om drivmedlets utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden som har bety- delse för att bedöma drivmedlets miljöpåverkan. 2.2.3 Skatter och skattebefrielse Energiskatt tas ut på de flesta bränslen och baseras på bl.a. energiinnehåll. Koldioxidskatt betalas utifrån bränslets innehåll av kol. Koldioxidskatten på bensin och diesel har höjts . Energi- och koldioxidskatterna är indexerade och räknas upp automatiskt med inflationen plus . Alla biodrivmedel var undantagna från energi- och koldi- oxidskatt. Skattebefrielsen medförde dock en risk för att biodrivmedlen skulle överkompenseras i förhållande till bensin och diesel, vilket inte är tillåtet en- ligt . Nivån på skattereduktionen har därför justerats i syfte att undvika överkompensation, och har också begärt vissa dispenser.69 Efter godkännande av kommissionen är samtliga biodrivmedel som uppfyller kraven i hållbarhetslagen un- dantagna från koldioxidskatt. För flytande biodrivmedel har dispens och för biogas t.o.m. 2020.70 Inom ramen för det s.k. Bränslebytet görs också förändringar av driv- medelsbeskattningen.71 Reduktionsplikten kan inte kombineras med skatte- nedsättning av de inblandade biodrivmedlen, och de bränslen som omfattas av plikten beläggs därför med full skatt. Reduktionsplikten kompletteras däremot med skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel samt biogas i syfte att behålla deras konkurrenskraft gentemot deras fossila motsvarigheter. Med andra ord togs energiskatten bort på etanol E85 och ren FAME/RME (B100) /2018. Tabell 1 Rådande skattesatser 2018 för drivmedel. Kronor per liter för flytande drivmedel och kronor per m3 för naturgas. (HVO, FAME, biogas, E85, ED95, Källa: Svenska (). 69Energimyndigheten (2016c), s. 22. 70Regeringskansliet (2016a). (2016f), s. 11. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN El som används till spårbunden trafik är helt befriad från skatt. För diesel och eldningsoljor som används i yrkesmässig sjöfart, spårbunden trafik samt flyg- bensin och flygfotogen till kommersiellt flyg betalas ingen energi-, koldioxid- eller svavelskatt. Flygbränsle för privat bruk beskattas däremot. Fordonsskatten utgår från koldioxidutsläpp och drivmedel. Etanol- och gasfordon betalar en lägre skatt, och för dieselbilar tillkommer en s.k. bränsle- faktor och ett miljötillägg.72 Personbilar, husbilar, lätta lastbilar och lätta bus- sar som uppfyller särskilda miljökrav befrias från fordonsskatt från det att fordonet tas i bruk . Skattebefrielsen utgår från koldioxidutsläpp i relation till fordonets tjänstevikt. Det innebär alltså att tyngre bilar tillåts släppa ut mer än lättare bilar. Den befintliga for- donsflottan påverkas inte av det nya bonus–malus-systemet (se nedan) utan får en oförändrad fordonsskatt. En miljöbilspremie fanns 2007–2009. Den togs bort 2009 och ersattes med den ovan nämnda skattebefrielsen.73 En supermiljöbilspremie infördes , och reglerna har ändrats . Fram till upp- går supermiljöbilspremien för fysiska personer till per super- miljöbil om den inte släpper ut någon koldioxid. För juridiska personer beräk- nas supermiljöbilspremien med utgångspunkt i prisskillnaden mellan supermiljöbilen och närmast jämförbara bil.74 Statliga myndigheters inköp av personbilar och lätta lastbilar ska vara miljöbilar.75 Supermiljöbilspremien ersätts av ett bonus–malus- system för lätta bilar (personbilar klass I och II, lätta lastbilar och lätta bus- sar).76 Avsikten är att styra nybilsförsäljningen mot en större andel miljö- anpassade fordon. Bonus–malus-systemet innebär att miljöanpassade fordon med låga utsläpp av koldioxid premieras med en bonus vid inköpstillfället. För rena elbilar och vätgasbilar med nollutsläpp blir den högsta möjliga bonu- sen . Bonusen minskar sedan med för varje gram koldioxid som klimatbonusbilen släpper ut. Bilar som kan drivas med exem- pelvis fordonsgas får i bonus. Det är inte samma kriterier som gäller för bilar som får klimatbonus som för miljöbilar.77 För bensin- och dieseldrivna fordon tas i stället en förhöjd fordonsskatt, en malus, ut från det att fordonet blir skattepliktigt . Varje gram över per kilometer koldioxid beskattas med . De bilar som släpper ut koldioxid per kilometer får en beskattning på per gram. Från det fjärde året ändras beskatt- ningen till per gram som överstiger per kilometer. Från det fjärde året tas en förhöjd fordonsskatt ut, dock ej för E85-fordon. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21. 73Trafikanalys (2016a), s. 14–15. 74Förordning (2011:1590) om supermiljöbilspremie. 75Förordning (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 77Transportstyrelsens webbplats (e). 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN går man över till beräkning av utsläppen med den s.k. WLTP- metoden78 som är bättre på att visa verkliga utsläpp under körning. infördes en reducering av förmånsvärdet för miljöbilar som ger upp till 40 procents reduktion av förmånsvärdet. samband med att bonus–malus-systemet införs.79 har bilförmånen beräknats med utgångspunkt från bilens pris, prisbasbeloppet och statslånerän- kommer inte längre fordonsskatten att ingå i prisbas- beloppsdelen vid den schablonmässiga delen av förmånsvärdet utan tillkom- mer som en ytterligare post. Dessutom görs en ändring i bestämmelserna om nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöbilar. För bilar som får bonus en- ligt det nya bonus–malus-systemet föreslås ingen ändring av nuvarande regler då de bedöms motsvara de effekter en bonus medför. Förmån av betald träng- selskatt, väg, bro- och färjeavgift ska inte ingå i det schablonmässigt beräk- En elbusspremie infördes i syfte att främja introduktionen av eldrivna har fattat beslut om att förlänga elbusspremien till 2020.80 har också fattat beslut om en elcykelpremie.81 Utgångspunkt är en premie på för de vanligaste elfordonen, dock maximalt 10 000 kro- nor per fordon. var vissa miljöbilar undantagna från trängselskatt i men betalar även miljöbilar trängselskatt.82 Rege- ringen har lagt en proposition om förändrad trängselskatt i . ligt propositionen ska trängselskatt börja tas ut , och beloppen för vissa tider höjs. Syftet med förändringarna är att förbättra fram- komligheten och miljön i samt att bidra till en utbyggnad av har fattat beslut om en flygskatt och reglerna tillämpas från den Skatteplikt ska gälla för flygresor med flygplan som är godkända för transport av fler än tio passagerare och tas ut för passagerare som reser från en flygplats i . Olika skattenivåer tas ut beroende på flygresans slut- destination.84 En passagerare som flyger till ett land som helt ligger i betalar i skatt. För passagerare som reser till ett land som helt eller delvis ligger i en annan världsdel än och med ett avstånd om högst från ska en skatt om tas ut. passagerare som reser till något annat land (alltså ett land som ligger i en annan världsdel än och med ett avstånd längre än från ), ska tas ut.85 har i samband med behandlingen av budgetpropositionen för 2016 fattat beslut om att underlätta för dem som levererar el för laddning av 78 WLTP står för Worldwide Harmonized Light-Duty Vehicles Test Procedure. 2017/18:1, bil. 7, s. 5. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115. 82 Transportstyrelsens webbplats (d). 2017/18:74. 84 Regeringens webbplats (a). 85 Lag (2017:1200) om skatt på flygresor. 2 MÅL OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA TRANSPORTERNAS KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN elbilar genom att flytta skattskyldigheten från elleverantörerna till nätinne- havarna. Regeringen avser också att arbeta med regionala planer för infra- struktur för el och förnybara bränslen i transportsektorn.86 finns det s.k. Klimatklivet som ger stöd till lokala och regionala klimatinvesteringar. De investerade medlen ska ge största möjliga klimatnytta och framför allt minska växthusgasutsläppen. Klimatklivet ska bidra till att nå klimatmål och till att ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Natur- vårdsverket ansvarar för fördelningen av medel inom Klimatklivet. En stor del av medlen har gått till investeringar i laddinfrastruktur, produktion av biogas och tankstationer för biobränslen.87 Stöd har också gått till utveckling av metoder för att av sågspån tillverka bioolja som sedan kan bli drivmedel.