eunbil · H60N4C5C1E · 2018-10-02 00:00:00 — Vid behov ska en enskild medlemsstat i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. För regeringen är upprätthållandet av rättssäkerheten i den gemensamma processen avgörande. Systemet måste ha tillräckliga garantier för rätten att söka asyl och att alla ansökningar prövas individuellt och rättssäkert. Principen om non-refoulement och respekten för rätten att söka asyl måste fullt ut upprätthållas, även i situationer när en sökande inte samarbetar med myndigheterna. Regeringen välkomnar att reglerna förenklas och förtydligas samt att barns rättigheter stärks. Systemet måste vara effektivt och ansökningar prövas skyndsamt med bibehållen kvalitet. Regeringen anser att den föreslagna uppdelningen och ansvarsfördelningen mellan registrering av ansökan och inlämnande av ansökan bör vara frivillig för medlemsstaterna att införa. Regeringen anser också att alla vuxna ska ansöka om asyl personligen. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverad ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Regeringen anser att principen om den fria bevisvärderingen måste kunna upprätthållas och motsätter sig därför bl.a. bestämmelser om krav på erkännande av andra medlemsstaters medicinska åldersbedömningar samt begränsningar av vad en sökande får anföra under domstolsprövning. Regeringen välkomnar en harmonisering av användandet av listor över säkra ursprungsländer och säkra tredjeländer. En gemensam lista över säkra ursprungsländer bör omfatta länderna på västra , men inte . Även med ett system med säkra länder måste alltid en rättssäker och individuell prövning av varje ansökan göras. Tillämpningen av listor över säkra ursprungsländer och tredje länder bör kontinuerligt följas upp för att säkerställa detta. Regeringen anser att det bör finnas större utrymme för medlemsstaterna att vid bedömningen av en ansökans prövningsbarhet välja att pröva en ansökan i landet. En förutsättning för tillämpningen är att det alltid sker en individuell prövning av tillgång till effektivt skydd och sökandens anknytning till tredjelandet. Den övergripande målsättningen för regeringen är att säkerställa ett rättssäkert gemensamt system som värnar asylrätten. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter för EU-budgeten i nuvarande fleråriga budgetram (2019–2020) ska hanteras genom omprioritering inom befintliga ramar och utgifter ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16: FPM96, kommissionens förslag KOM(2016)272 behandlad vid samråd med : , , , , , och samt . behandlad i socialförsäkringsutskottet: Överläggning , samt . Information lämnad , , , och , och . lade kommissionen fram förslag till en reviderad Eurodacförordning. Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Förslaget innebär att Eurodac, förutom att bidra till det praktiska genomförandet av Dublinförordningen, även ska bidra till kontroll av olaglig invandring och underlätta återvändande. Eurodac föreslås på så sätt få ett bredare användningsområde . Förslaget innebär att information om bland annat fingeravtryck och ansiktsbild kommer att lagras och jämföras för personer som ansöker om asyl, grips i samband med att de olagligen passerar EU:s yttre gräns eller uppehåller sig olagligen i en medlemsstat. När det gäller fingeravtryck föreslås åldersgränsen sänkas från till . Enligt förslaget ska fler personuppgifter lagras i Eurodac. Förutom fingeravtryck och ansiktsbild ska uppgift om bland annat namn, födelsedatum, nationalitet och identitetshandlingar lagras. Förhandlingarna inleddes och förslaget har behandlats såväl i rådsarbetsgrupp, på rättsrådgivarnivå och i Coreper. Vid RIF (rådet för rättsliga och inrikes frågor) den 8–antogs en partiell allmän inriktning som gav ordförandeskapet mandat till att inleda förhandlingar med . Den partiella allmänna inriktningen innefattade (utöver kommissionens ursprungliga förslag, se Fakta-PM 2015/16: FPM96) en till viss del förenklad tillämpning och utökad tillgång till Eurodac för brottsbekämpande myndigheter för att mer effektivt kunna förebygga, upptäcka och utreda terrorbrott eller andra allvarliga brott. Vid Coreper fick ordförandeskapet förnyat mandat till förhandlingar med . Detta mandat innefattade möjlighet för brottsbekämpande myndigheter att göra alfanumeriska sökningar. Det innefattade också att det i Eurodacdatabasen, utifrån ett återvändandesyfte ska läggas in inscannade färgkopior av resehandlingar. fick ordförandeskapet ett utökat mandat från Coreper om att förhandla med parlamentet om att det i Eurodac också ska registreras personer som vidarebosätts enligt det EU- gemensamma systemet för vidarebosättning eller enligt nationella program. Ordförandeskapet fick inte tillräckligt med stöd för sitt senaste kompromissförslag och då gällande den sista utestående frågan som rör vilka datalagringstider som ska gälla för asylsökande. Skälet var att flera MS ansåg att man behövde avvakta förhandlingarna i Dublinförordningen och särskilt gällande den del som rör varaktigt ansvar och kopplingen till Eurodac. Däremot fick ordförandeskapet stöd för de delar av förslaget som rörde vem som ska bistå minderårig vid upptagande av biometri samt de delar som gällde dataöverföring till tredjeland i samband med återvändande. Vid rådsmötet den 11–är det fråga om en lägesrapport, dvs. en presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakter som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. välkomnar kommissionens förslag. En reviderad förordning kan bidra till det praktiska genomförandet av ett nytt, mer solidariskt, gemensamt asylsystem. Det är också positivt om ett nytt Eurodacsystem kan bidra till att fler minderåriga som befinner sig i EU kan identifieras, i syfte att motverka exploatering av barn och återfinna barn som har separerats från sina familjer. Bästa möjliga balans mellan behovet av att behandla fler personuppgifter och skyddet av den personliga integriteten och respekt för de barn som ska registreras måste dock eftersträvas när fingeravtryck ska tas. Det är även viktigt vid behandlingen av känsliga personuppgifter, särskilt som det kan röra sig om personer med skyddsbehov. Kommissionens förslag syftar också till att underlätta återvändandearbetet, vilket är en viktig fråga för , när antalet avslagna asylansökningar i medlemsstaterna kan förväntas öka. Regeringen har ställt sig bakom ordförandeskapets kompromissförslag om en partiell allmän inriktning, med beaktande av bland annat att man ska återkomma till de delar av texten som rör övriga förslag beträffande det gemensamma europeiska asylsystemet när en överenskommelse har nåtts avseende dessa. ställer sig positiv till att alfanumeriska data görs sökbart för brottsbekämpande myndigheter. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter för EU-budgeten i nuvarande fleråriga budgetram (2019–2020) ska hanteras genom omprioritering inom befintliga ramar och utgifter ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. f) Förordningen om Avsikten med behandlingen i rådet: lägesrapport. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : , , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Tjänstemannainformation , överläggning , tjänstemannainformation , information , överläggning , information , överläggning , information , , , och . Förslaget till förordning om Europeiska unionens myndighet för asylfrågor (EUAA) presenterades och är ett av flera lagstiftningsförslag i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet som kommissionen presenterade . Syftet med kommissionens förslag är att stärka det praktiska samarbetet inom unionen och främja en enhetlig tillämpning av de gemensamma reglerna. Förhandlingarna inleddes och fick rådet mandat i Coreper att inleda trilogförhandlingar. nåddes en kompromiss med om alla delar av förslaget utom de som hänvisar till andra rättsakter i asylpaketet. har förhandlingarna av förordningen inväntat övriga rättsakter i det gemensamma asylsystemet. Generellt har haft framgång i förhandlingarna genom att myndighetens mandat stärks i syfte att se till att det gemensamma asylregelverket verkligen efterlevs av medlemsstaterna. På stats- och regeringschefernas möte konstaterades att EUAA är ett viktigt verktyg för att effektivt hantera både nuvarande och framtida utmaningar på migrationsområdet. Myndigheten måste kunna ge det operativa och tekniska stöd som medlemsstaterna behöver för att hantera migrationen. Kommissionen presenterade därför förslag till ändringar och tillägg i fyra artiklar i förordningen i syfte att ytterligare stärka myndighetens operativa kapacitet att bistå medlemsstaterna i asylprocesserna. Myndigheten föreslås få utökade befogenheter att stödja medlemsstaterna på deras egen begäran eller på myndighetens initiativ när en medlemsstat befinner sig under oproportionerlig press i överenskommelse med myndigheten. Förslaget innebär dock inte att myndigheten får befogenhet att fatta beslut i asylärenden eller i Dublinärenden. De föreslagna ändringarna förhandlas nu i rådet och därefter med . Vid rådsmötet den 11–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Regeringen välkomnar kommissionens förslag. EASO:s kapacitet måste stärkas och mandatet behöver därför ses över. Det praktiska samarbetet på asylområdet måste överlag förbättras inom EU. Det är centralt att medlemsstaterna på ett korrekt sätt genomför antagen lagstiftning och det är därför viktigt att den nya myndigheten fokuserar på sin huvuduppgift, dvs. att främja ett enhetligt genomförande av genom ett utökat operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna. Ett gemensamt asylsystem förutsätter ett fungerande verktyg för att säkerställa att alla länder följer sina åtaganden. Det är viktigt att den nya myndighetens uppgifter inte duplicerar det arbete som görs av t.ex. UNHCR och (). Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter för EU-budgeten i nuvarande fleråriga budgetram (2019–2020) ska hanteras genom omprioritering inom befintliga ramar och utgifter ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Det är positivt att kommissionen ser över möjligheterna för medlemsstaterna att få ytterligare stöd i vissa angivna situationer. Det är dock viktigt att hitta den rätta balansen mellan myndighetens utökade mandat och nationell suveränitet. Ett utökat mandat får inte medföra att medlemsstaterna i en normalsituation kan undandra sig att ta fullt ansvar för sin nationella asylprocess g) Förordningen om ramen för vidarebosättning Avsikten med behandlingen i rådet: lägesrapport. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM 122, kommissionens förslag KOM (2016)468. behandlad vid samråd med : inför rådet för rättsliga och inrikes frågor () den 13–, inför den 8–, inför den 27–, inför den 8–, inför RIF , inför RIF och inför RIF . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet inför den 8–. Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet inför den 27–. Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet inför 8–och information inför den 12–. Information till socialförsäkringsutskottet inför den 7–. Information till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet . lade kommissionen fram förslag om förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning och förslag om ändring av förordningen om asyl-, migrations-, och integrationsfonden (AMIF) (se faktapromemoria 2015/16: FPM122). Förslaget syftar till att etablera en ram för EU:s politik för vidarebosättning. Förslaget innebär en mer sammanhållen handläggningsprocess kring vidarebosättning och en mer sammanhållen ansats gentemot de stora värdländerna. Förslaget innehåller inga bestämmelser som tvingar en EU-medlemsstat att ta en viss andel av en EU-gemensam vidarebosättningskvot. Men det föreslås att genomförandebefogenheter ges till rådet som i ett separat beslut, efter förslag från kommissionen, ska fastställa en EU-gemensam kvot och medlemsstaternas andelar i denna, liksom övergripande geografiska prioriteringar. fick ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Mandatet innebär att ramverket förutom vidarebosättning också ska omfatta s.k. humanitärt mottagande. Frivilligt deltagande betonas särskilt eftersom många medlemsstater krävt stor flexibilitet och en tydlighet kring detta. EU-finansiering vid vidarebosättning under nationella program ska kunna ges med , jämfört med under det gemensamma programmet. Förhandlingar med inleddes . Vid rådsmötet den 11–är troligt att det blir fråga om en lägesrapport, d.v.s. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Vidarebosättning är och har varit en viktig del av den svenska flyktingpolitiken. Vidarebosättning är ett väl beprövat system och det säkraste och mest humana sättet för personer i behov av skydd att komma till EU. Det finns ett behov av fler lagliga vägar till EU för att söka asyl. Regeringen är positiv till att det förutom det ordinarie vidarebosättningsförfarandet ska införas ett skyndsamt förfarande, vilket möjliggör en snabbare väg in i EU för personer som är i behov av skydd. Regeringen är positiv till ett EU-gemensamt vidarebosättningssystem som syftar till att öka medlemsstaternas deltagande i arbetet och som kan bidra till att öka antalet vidarebosättningsplatser i EU. Det är viktigt att det system som inrättas inte medför onödig administration eller försvårar för de medlemsstater som redan har ett välfungerande nationellt system för vidarebosättning. UNHCR och IOM har centrala roller vid genomförandet och UNHCR:s bedömningar bör väga tungt i val av regioner från vilka vidarebosättning kan ske. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter för EU-budgeten i nuvarande fleråriga budgetram (2019–2020) ska hanteras genom omprioritering inom befintliga ramar och utgifter ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. 15.Övriga frågor (Sr , Sr Fritzon) - Aktuella lagstiftningsförslag Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. 16.Migration: lägesrapport (Sr Fritzon) Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Lägesuppdatering följd av diskussion. Dokument Det har inte presenterats något dokument för behandling i rådet. behandlad vid samråd med : Den 6, 9 och och , , , , , och , , , och , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till socialförsäkringsutskottet och , , , , och , , , 28 september 2017,1 mars, och . På rådet för rättsliga och inrikes frågor den 11–kommer en diskussion äga rum om situationen på migrationsområdet. Denna dagordningspunkt är återkommande på råden för rättsliga och inrikes frågor. Ordförandeskapet har ännu inte informerat om inriktningen för diskussionen vid detta möte. Det är troligt att det kommer ske en uppföljning till Europeiska rådets senaste möten då bland annat samtal om regionala lösningar i form av landstigningsarrangemang i tredjeländer och ett koncept för kontrollerade center i EU förts. Ambitionen är att säkerställa att personer som räddas på kan ilandsättas på en säker plats i ett tredjeland där principen om non-refoulement respekteras (principen innebär ett förbud mot att utvisa en person till ett område där liv eller frihet hotas) och att man därifrån hittar anpassade lösningar för dessa i nära samarbete med UNHCR och IOM. Konceptet går ut på att personer som räddas i sök- och räddningsinsatser på EU:s territorium förs till en medlemsstat, som frivilligt gått med på att ha ett sådant center, för registrering och identifiering av de som har skyddsbehov och andra migranter. All hantering ska ske enligt gällande EU-rätt, med finansiellt stöd och stöd av relevanta EU- myndigheter samt enskilda medlemsstater. EU måste solidariskt genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrationssituationen. För att rädda liv och tillhandahålla alternativ till farliga irreguljära migrationsvägar är det av vikt att medlemsstaterna ökar vidarebosättning, i samarbete med UNHCR, av personer i behov av skydd från de stora värdländerna, såsom och Sahelländerna längs den centrala Medelhavsrutten. Likaså är det viktigt att vidarebosättning av syrier från fortsätter. stödjer utökade ansträngningar av UNHCR och IOM längs den centrala Medelhavsrutten. Detta gäller även aktiviteter för att få till stånd ett ökat frivilligt återvändande och återetablering samt för att bereda internationellt skydd genom vidarebosättning. UNHCR och IOM är centrala aktörer för ett rättssäkert genomförande med respekt för mänskliga rättigheter. förespråkar långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och stödjer EU-samarbetet för att stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration inklusive bekämpning av människosmuggling. Det är viktigt att och internationell rätt efterlevs vid genomförandet av uttalandet på migrationsområdet mellan och . Asylrätten ska värnas. Uttalandet måste följas upp för att säkerställa att detta sker. Medlemsstaterna måste bidra till det operativa stödet (personal och utrustning) till och . Det är nödvändigt att fortsatt fokusera på ett bättre återvändande. En väl fungerande ordning för återvändande är viktig för ett gemensamt och hållbart europeiskt migrationssystem. Regeringen ställer sig därför bakom utökade ansträngningar i syfte att verkställa återvändandebeslut och som säkerställer att detta sker på ett rättssäkert och värdigt sätt med full respekt för grundläggande rättigheter, inklusive asylrätten, och principen om non-refoulement. anser att insatser ska genomföras inom ramen för beslutad budget. Diskussionen om framtida åtaganden bör föras inom kommande förhandling om långtidsbudgeten, som inte får föregripas. Särskilt om landstigningsarrangemang och kontrollerade center Det är viktigt att de regionala lösningarna utarbetas i nära samarbete med UNHCR och IOM i enlighet med internationell rätt. Upplägget får inte riskera leda till att migranter och flyktingar fråntas sina mänskliga rättigheter, inklusive rätten att söka asyl. Regeringen ser inte ad hoc-lösningar som en väg framåt utan vill verka för ett långsiktigt hållbart och solidariskt system där alla EU medlemsstater tar ansvar, särskilt när det gäller omfördelning av asylsökande och vidarebosättning. 17.Övriga frågor (Sr , sr Fritzon) –Wienprocessen: lägesrapport och det fortsatta arbetet Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet: Ordförandeskapet kommer att ge en lägesrapport om Wienprocessen samt informera om det kommande arbetet. –Konferensen ”Säkerhet och migration – Främjande av partnerskapet och motståndskraft” (, 13–) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet: Vid rådsmötet kommer ordförandeskapet informera om den ministerkonferens om säkerhet och migration som ägde rum i den 13–. –Ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra (, 4–) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet: Vid rådsmötet kommer ordförandeskapet informera om Ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra som äger rum den 4–i . –Laglig migration (sr Fritzon) Information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet: Vid rådsmötet kommer kommissionen att informera om laglig migration. I anslutning till rådets möte: Möte i GEMENSAMMA KOMMITTEN ( 1.Förordning om ändring av förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning (Sr ) 2.Återvändandedirektivet (omarbetning) (Sr Fritzon) Se rådets dagordning punkt 12 och 13, ovan. –Aktuella lagstiftningsförslag Information från ordförandeskapet Se rådets dagordning punkt 15, ovan.