ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021262 · 2018-11-28 00:00:00 — Stärkt äganderätt i minerallagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagen och tillkännager detta för regeringen. Att råda över den egna egendomen är grundläggande i en rättsstat. Äganderätten är stark i men kan förstärkas inom vissa områden. Den som finner ett på sin mark kan inte vara säker på att bli ägare till en eventuell mineralfyndighet. Det kan inträffa att en annan person eller ett företag har beviljats undersökningstillstånd, vilket ger ensamrätt till mineralundersökning av marken och företräde till en eventuell fyndighet. Markägaren har därmed inget företräde till fyndigheten. I det fall det finns en bostad på marken krävs endast att avståndet till fyndigheten är . Reglerna i minerallagen är av den principiella innebörden att rätten att utvinna mineraler som omfattas av lagen, så kallade koncessionsmineraler (till exempel guld, järn och koppar), kan genom beslut av en statlig myndighet tillerkännas någon annan än den som äger marken. Varken markägare eller grannar tillfrågas innan beslut om undersökningstillstånd fattas. Markägaren mister därmed sin dispositionsrätt över marken som återgår till ägaren då gruvrättigheten upphör, först . En markägare som vill prioritera annan verksamhet än mineralbrytning på sina ägor eller rentav att lämna marken orörd kan inte neka tillstånd för brytning. Endast om utvinningen anses strida mot miljö- eller kulturintressen kan den stoppas. Ingen ersättning utgår för förlorade intäkter från jordbruk, turism eller skogsbruk. Ersättning utgår endast för skada och intrång vid undersökningsarbetet. Marken blir dessutom osäljbar till någon annan än den som erhållit tillståndet. Av ett mineralvärde som utvinns utgår i ersättning till markägaren och till staten. Ett mineralvärde på ger således till markägaren, till staten och till koncessionsinnehavaren. Den utredning som föregick ändringar av minerallagen menade att det i jordabalken inte hade uppställts några undantag från jordabalkens huvudregel om att beståndsdelar omfattas av markägarens äganderätt. Markägaren äger såväl marken som det som finns under ytskiktet. Minerallagen har ändrats vid ett flertal tillfällen men markägarens ställning är fortfarande svag. Med dagens lagstiftning är det möjligt att mark tas i anspråk för mineralprospektering och gruvbrytning med svåra konsekvenser för markägaren. Markägaren har inte avskurits från andra resurser eller mineraler i och på marken än koncessionsmineralerna, det vill säga de mineraler som omfattas av minerallagen. Alla övriga mineraler benämns jordägarmineraler. Minerallagstiftningen bör därför ändras så att lagstiftningen slår fast att mineraler ingår i markägarens egendom. Rimligen bör undersökningstillstånd och utvinning av alla mineraler, inklusive koncessionsmineraler, beslutas av markägaren och ingen annan.
mot · H6021264 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning och tillkännager detta för regeringen. Den svenska landsbygden brottas med omfattande problem såsom avfolkning, åldrande befolkning och svårigheter med lönsamhet i jordbruket. För att vända den negativa utvecklingen måste åtgärder för att stärka landsbygden genomföras . En åtgärd är att underlätta för företagande relaterat till jordbruk och lokala näringar såsom gårdsförsäljning. Gårdsförsäljning kan relatera till olika former av näringar och produkter. I den här motionen behandlas försäljning av alkoholhaltiga drycker såsom öl, vin och cider. Den småskaliga gårdsbryggningen av öl är återigen på framväxt. Vid inträdet i Europeiska unionen var antalet bryggerier i lätträknade; de var inte enbart få utan också stora. På mindre än har utvecklingen vänt och antalet små bryggerier växer i antal. Tyvärr har bryggerierna ingen möjlighet att sälja sin egenproducerade dryck och låta kunderna vare sig ta med eller konsumera den i egen bar eller restaurang. Att kunna sälja sin egenproducerade dryck på den egna restaurangen kan höja attraktionskraften med fler gäster som följd och därmed generera högre intäkterna för producenten. De mindre gårdsbryggerierna upplever även hinder när de skall sälja sin produkt till Systembolaget, som har monopol på alkoholförsäljning till kunder. Systembolaget ställer krav på att man skall uppnå en viss kvantitet, tyvärr på den nivån att nyetablerade och mindre gårdsbryggerier inte klarar av att nå upp till denna. De bryggerier som inte klarar av att nå upp till Systembolagets kvantitetskrav har två alternativ: öka produktionen eller stänga verksamheten. Sedan EU-inträdet har den svenska alkoholkulturen förändrats. Jämfört med har konsumtionen av starksprit minskat. liberaliserades alkoholpolitiken med utökade införselkvoter för att gå ytterligare ett steg genom att tillåta privatimport av alkohol. Att tillåta gårdsförsäljning skulle vara ett naturligt steg på vägen i syfte att underlätta företagande på landsbygden. Den svenska besöksnäringen ökar stadigt, och möjligheten för kunder att provsmaka och inhandla lokalt producerade drycker skulle höja attraktionskraften för turistnäringen på landsbygden. Dessutom skulle de svenska bryggerierna och vinproducenterna närma sig de villkor som gäller för deras europeiska kollegor. Det svenska alkoholmonopolet har dessutom spelat ut sin roll i dagens . Alkohol kan köpas via internet, vinklubbar eller egen direktimport. Motiven för att den alkohol som produceras i skall säljas genom Systembolaget är därför inaktuella. Svenska producenter av öl, vin och starksprit bör betraktas som ansvarsfulla företagare med förmåga att hantera försäljning direkt till kunder utan att varorna behöver passera omvägen via det statliga monopolföretaget . röstade ja till ett utskottsinitiativ om att tillåta gårdsförsäljning av alkohol. Regeringen bör se över möjligheterna att tillåta gårdsförsäljning.
mot · H6021265 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur man kan införa dialektundervisning på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. Det måste anses vara av angelägen natur att värna om dialekterna som en viktig del av vårt kulturarv och att medvetandegöra det redan från unga år. Genom att införa ämnet dialekt på skolschemat ökar man barns och ungdomars intresse och förmåga att levandegöra traktens folkmål i det vardagliga ord- och språkbruket. Flera språkforskare har sagt att det är bra för barns språkutveckling att få bevara sin dialekt och att barn borde få tala dialekt i skolan. En kommitté under arbetade tidigare med dialektfrågan och avgav ett slutbetänkande med namnet Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27), där man bland annat skrev om skolan: ”Vi föreslår att det skall kartläggas hur barnens språkutveckling inom dialekten ser ut och undersökas hur skolan kan stödja även den dialektala språkutvecklingen.” Respektive kommun skulle kunna anskaffa den litteratur och de ordböcker som finns om dialekten för att införliva det lokala tungomålet i den ordinarie läroplanen eller som tillvalsämne, genom elevens eller skolans val. Med stöd av ovanstående bör regeringen utreda hur man kan föra in dialektundervisning i skolornas verksamhet.
mot · H6021266 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag och tillkännager detta för regeringen. Folkparkerna är en viktig del av det som fanns och har varit en central del av människors helgnöje . Det är en viktig del av berättelsen om , som handlar om folkhemmet och om kulturarvet och som är väl värd att bevara till eftervärlden. När folkrörelserna växte fram och började engagera sig i medlemmarnas fritidssysselsättning tillkom Folkets hus, nykterhetsloger och senare folkparker. Att träffas på Folkets park och dansa, äta, dricka och umgås blev en mycket viktig mötesplats över generationerna, för familjer, vänner, nöjeslystna och framför allt dansanta. Många av forna tiders artister har fortfarande mer eller mindre oslagbara besöksrekord i folkparkerna och för att nämna några så minns de äldre generationerna fortfarande , ”Snoddas” och , som tillsammans med så många andra har bidragit till parkernas status som svensk kulturbärare. Underhållningsbranschen och folkparkerna fick successivt konkurrens av förströelser som radio, biografer, television och senare av discon, nattklubbar, datorer och mobiltelefoner. Vikande besökarantal och dansbandens allt högre gager blev slutet för många folkparker. har många scenbyggnader och tak till dansbanor förfallit, raserats eller rivits eftersom det inte funnits ekonomiska möjligheter eller incitament för att renovera anläggningarna. Underhållet är oftast eftersatt och trävirket inte sällan murket. För att rädda det som räddas kan krävs riktade insatser utöver det som ägarföreningarna har möjlighet till. De folkparker som ännu bedriver verksamhet gör det dock inte med samma intensitet vad gäller festkvällar och spelande orkestrar, utan det handlar alltmer om nostalgiska tillställningar , då människors vanor har förändrats över generationernas lopp. Därigenom är det också svårt att få ekonomisk i verksamheten. Jag vill relaterat till ovanstående att regeringen utreder möjligheten att införa ett statligt bidrag, förslagsvis efter modell för en kulturarvsfond dit organisationer, föreningar, privatpersoner och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel för verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Folkparkerna är djupt rotade i den svenska folksjälen. Det vore en viktig kulturgärning att kunna rädda dem från att förfalla.
mot · H6021267 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskatten inom kulturnäringen och tillkännager detta för regeringen. När dansband spelar upp till dans på folkparker och dansbanor är momssatsen . När andra orkestrar uppträder för publik räknas det som en konsert och beskattas med kulturmomsen på . Detta är ekonomiskt kostsamt inte bara för dansbanden, utan också för arrangörer och dansbandspubliken, som får betala ett högre pris. Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och ändå inte har den minsta avsikt att dansa, måste betala mer än om denne person uppskattat annan typ av musik. Om ett band spelar konserter för sittande publik är det alltså i moms om samma band spelar på en dansbana med exakt samma låtar så är momsen . I en dom där gått vidare till kammarrätten löd delar av domen: ”Deltagarnas uppmärksamhet är i huvudsak riktad mot sin danspartner och själva utförandet av dansen och inte mot scenen. Den musik som spelas tycks ha en underordnad roll och tyngdpunkten i arrangemanget är själva dansen.” Dansbanden är kanske den folkligaste nutidskultur vi har i . Folkparkerna var och är fortfarande förknippade med dansbandsmusik och ingenting kan sägas ha påverkat flera generationers upplevelser och minnen på samma sätt i dagens Nöjessverige. Makthavarna har klassificerat ”finkulturen” som den riktiga kulturen, utan att ha någonting på fötterna i ämnet. De har heller inte insett konsekvenserna av vad detta innebär för branschen. En sänkning av momsen skulle säkra dansbandskulturen så att den skulle ha bättre förutsättningar att leva vidare. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör de ojämlika momssatserna ses över. Utgångspunkten bör vara en rättvis enhetlighet mellan olika musikgenrer. Med anledning av detta föreslår jag att en översyn av mervärdesskatten för kultur bör genomföras.
mot · H6021268 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om minimimåttet för fångade flodkräftor och tillkännager detta för regeringen. Den svenska flodkräftans bestånd har minskat med och arten är rödlistad som akut hotad. Det värsta slaget mot flodkräftans livsmiljö var när nordamerikanska signalkräftor planterades in i svenska vatten , vilka senare visade sig bära på kräftpest men också var motståndskraftiga mot sjukdomen. Flodkräftan däremot dör av pesten. finns färre än 1 000 kända svenska vatten med flodkräfta. Det krävs många och omfattande åtgärder på olika plan för att rädda överlevnad. En av dem kan vara att säkerställa flodkräfthonans reproduktion. Däremot krävs inte detta för signalkräftan då arten varken är hotad eller ett naturligt inslag i den svenska faunan. Visst skydd för flodkräftan finns i förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen och i föreskrift (2011:13) om utsättning samt flyttning av fisk i andra fall än mellan fiskodlingar, men fler åtgärder måste till för att säkerställa överlevnad. Den tidigare fiskeriförordningen 1982:126 reglerade i 17 § minimimåttet för kräfta som får fiskas. Endast kräftor med minst måttet från ”spetsen av pannhornet till den fasta kanten av den mellersta stjärtfenan” fick fiskas. Denna ordning gällde fram till , då det istället infördes regler om privat förvaltning. Detta betyder i klartext att fiskerättsinnehavaren bestämmer över kräftfisket på enskilt vatten. För allmänt vatten i sjöarna gäller särskilda regler. Där kan yrkesfiskare ges tillstånd till kräftfiske av . I kan även allmänheten fiska kräftor på allmänt vatten vissa . För , och gäller minimimåttet . En återgång till den gamla skrivningen i förordningen, fast med inriktning på flodkräfta, skulle möjliggöra för kräfthonan att hinna reproducera sig minst en gång innan hon fångas. Ett minimimått skulle säkra reproduktionen och ge bättre förutsättningar för beståndsåterväxten bättre, vilket borde vara helt i linje med arbetet för att bevara flodkräftan. Det finns heller ingen godtagbar anledning att inte släppa tillbaks flodkräftor som är mindre än eftersom matnyttan på en liten kräfta näst intill är obefintlig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H6021269 · 2018-11-28 00:00:00 — Information och upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan till eleverna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut och tillkännager detta för regeringen. Kommunismen och nationalsocialismen är de två ideologier vilka orsakat mest lidande i världshistorien. Om nazismen har det informerats i skolorna ända sedan slut och alltsedan dess har det kampanjats och författats informationsskrifter och böcker genom statliga initiativ. Men om kommunismens likartade brott och folkmord har ingen liknande information och upplysning delgetts eleverna i skolorna. Inte heller har vi sett statliga kampanjer och informationsskrifter kring detta, vilket är lika beklagligt som förvånande. Det finns en mängd litteratur vilken beskriver de oerhörda grymheter som förekommit i kommunismens namn. Flera av dessa är skrivna av före detta kommunister, människor vilka tar avstånd från sina tidigare politiska åsikter och som strävar efter att upplysa omvärlden om kommunismens brott mot mänskligheten. Även i har litteratur vilken tar upp kommunismens brott mot mänskligheten producerats. I exempelvis boken ”Aldrig mer!” av DN-journalisten tillika författaren , lyfts kommunismens folkmord och grymheter fram på ett mycket pedagogiskt sätt, som Skott likställer kommunism med nationalsocialism. Skott påvisar att långt mer än 100 000 000 människor fallit offer för kommunismens grymheter i bland annat , , och , vilket innebär att kommunismen är den politiska ideologi som ansvarar för världshistoriens mest omfattande folkmord och brott mot mänskligheten.
mot · H6021270 · 2018-11-28 00:00:00 — Skolavslutning på traditionellt sätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunala skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar och tillkännager detta för regeringen. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka vi i menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar – framförallt gemensamma normer, värderingar och språk – är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan roll är att bland annat att betona familjens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt den västerländska humanismens centrala betydelse för vårt samhälle. Tyvärr har allt fler svenska skolor valt att avveckla sina traditionella skolavslutningar. Motivet för detta är oftast att skolan ska vara religiöst neutral och att invandrade elever med annan trosuppfattning skulle kunna känna sig kränkta. De traditionella skolavslutningarna är en viktig del av det svenska kulturarvet och därför bör landets skolor åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. Att betrakta invandrare som sköra porslinsdockor som måste skyddas från svensk kultur motverkar endast anpassning och inkludering i vårt svenska samhälle. En enskild rektor måste givetvis kunna ta de beslut hon eller han finner lämpliga, men det är också av vikt att vi som folkvalda politiker fastställer skolelevernas rätt att få fira traditionsenliga skolavslutningar.
mot · H6021271 · 2018-11-28 00:00:00 — Pumplagens negativa effekt för landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel och tillkännager detta för regeringen. Förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den så kallade ”pumplagen”, Lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, trädde i kraft . Att bo på landsbygd innebär att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel, eftersom långt av alla bilister äger fordon med de drivmedelsegenskaperna. Enligt lagen måste en bensinstation sälja förnybart bränsle, som biogas eller bioetanol, om man har en försäljningsvolym överstigande bensin och diesel . Många serviceinrättningar har av ekonomiska skäl tvingats lägga ned sin verksamhet då de inte har haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel. När dessa lever på marginalen är det ekonomiskt påfrestande att nödgas investera i en biogasanläggning eller etanolpump. Det kan tilläggas att bioetanol och biodiesel inte endast har levererat fördelar ur miljösynpunkt, vilket ställer pumplagen i en om möjligt ännu sämre dager.
mot · H6021272 · 2018-11-28 00:00:00 — Inför möjligheten att avtjäna bötesstraff genom samhällstjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att se över möjligheten att införa samhällstjänst som en möjlighet att avtjäna bötesbrott och tillkännager detta för regeringen. I skuggan av debatten om hur gängkriminalitet och skjutningar ska stävjas glöms ofta vardagsbrotten bort. är det vardagsbrotten eller mängdbrotten som drabbar flest människor och de är ofta inkörsportar till grövre kriminalitet. Till mängdbrotten brukar räknas exempelvis stöld, skadegörelse, misshandel och trafikbrott. För många av vardagsbrotten utdöms tämligen låga straff i straffskalan, oftast bara bötesstraff. visar statistik från att 8 av 10 dömda butikstjuvar aldrig betalar sina böter och 4 000 personer hade 2017 tre eller fler böter som förfallit till betalning. Räknat i pengar hade Kronofogden registrerade skulder för obetalda böter på en halv miljard . 2015 skrevs av i sådana skulder. Siffrorna visar i klartext att många kriminella blir dömda för brott men i praktiken aldrig blir bestraffade. Utifrån såväl effektivitets- som rättviseperspektivet finns alltså problem med bötesstraffet då det är svårt att verkställa och den dömde därmed undkommer straff. Ett sätt att öka verkställigheten skulle kunna vara att möjliggöra för dömda att istället för att betala sina böter arbeta av bötesskulden genom samhällstjänst – så kallad bötestjänst. Det kan handla både om att man antingen som dömd själv väljer att frivilligt genomföra samhällstjänst då man inte kan eller vill betala sina böter. Men det kan också handla om att man efter prövning blir skyldig till det om det visar sig att man inte kan eller vill betala böterna och kronofogden inte kan utmäta bötesskulden. Att införa en möjlighet att omvandla bötesstraff till bötestjänst skulle dels öka legitimiteten för rättsväsendet, stärka straffets preventiva syfte men också ge dömda som vill men av ekonomiska skäl inte kan sona sina brott en ökad möjlighet att göra detta.
mot · H6021273 · 2018-11-28 00:00:00 — Uppmuntra användande av miljöbilar och bilpooler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att tillåta differentiering av parkeringsavgifter och trängselskatt samt parkeringsvillkor i syfte att gynna bilar med mindre miljöpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att tillåta differentiering av parkeringsavgifter och trängselskatt samt parkeringsvillkor i syfte att gynna bilpooler och andra delningstjänster och tillkännager detta för regeringen. Om ska nå uppsatta mål i att minska användningen av fossila bränslen och koldioxidutsläpp i enlighet med Klimatmålen behöver flera åtgärder genomföras. Att få över en större andel av resandet till kollektivtrafik är ett verktyg, men vi kommer aldrig nå en situation där privatbilismen inte spelar en viktig roll. Och i grunden är det inte bilismen, utan utsläppen och miljökonsekvenserna som är problemen. Ett viktigt omställningsarbete blir istället att på olika sätt uppmuntra omställningen av fordonsflottan till mer miljövänliga drivmedel och affärsmodeller som exempelvis bilpooler och delningstjänster. I har man framgångsrikt arbetat med att få fler att köra eldrivna bilar genom olika incitament, till exempel skattefördelar, fördelar vid parkering och att få köra i vissa bussfiler. fanns också miljöbilsparkeringstillstånd i , men dessa visade sig oförenliga med nuvarande lagstiftning kring kommuners rätt att ta ut parkeringsavgifter. Olika aktörer som driver bilpooler finns eller har funnits i . Två av dem, ”Car2Go” och BMW:s Drive Now har dock avvecklat sin verksamhet i med hänvisning till bland annat trängselskatt och parkeringsregler. Kvar finns bland annat och en del privata kooperativ. Lagstiftningen bör reformeras i syfte att åter ge positiva incitament till ett mer miljövänligt bilåkande. Dels för att uppmuntra användandet av mer miljövänliga drivmedel, men också för att uppmuntra användandet av bilpooler och andra delningstjänster istället för att äga en bil. Sådana incitament hade exempelvis kunnat handla om att tillåta en differentiering av trängselskatten och differentiering av parkeringsavgifter och parkeringsvillkor för att gynna miljöbilar och bilpooler samt differentiering av fordonsskatt för bilpooler. Men också om att exempelvis ge dessa fordon rätt att köra i vissa bussfiler, på samma sätt som taxibilar.