mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — Liberalerna vill skapa en enhet som uteslutande arbetar med psykisk ohälsa, trakasserier och diskriminering på arbetsplatser hos . Den ska jobba nära DO och underlätta för anmälningar och information. För det ändamålet avsätter vi 25 miljoner 2019 under anslag 2:1. återgår vi till den tidigare anslagsnivån för anställning av arbetsmiljöinspektörer, vilket minskar anslag 2:1 med 25 miljoner 2019. Liberalerna har i partiets arbetsmarknadsmotion yrkat för att införa en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder samt förändringar inom arbetsrätten som sannolikt kommer att anstränga Arbetsdomstolens resurser. Det i kombination med att det tar att behandla arbetstvister har föranlett Liberalerna att vilja tillföra ytterligare medel. Vi tillskjuter 10 miljoner till Arbetsdomstolen under 2:2. Liberalerna anser inte att det är en rimlig åtgärd att CSN-lån ska gå till körkort. Det är en privat marknad staten inte ska blanda sig i. Liberalerna avsätter hellre ökat studiemedel åt akademiska utbildningar som långsiktigt resulterar i ökade skatteintäkter. Därför avvisar vi regeringens satsning om 151 miljoner till anslag 1:13 år 2019. Vi avvisar helt anslaget Arbetslivspolitik 2:5, vilket innebär en budgetförstärkning på för . Liberalerna minskar anslaget till förstärkt arbetsträning som insats i etableringsprogrammet. Detta ger en budgetförstärkning på under anslag 1:3. Liberalernas förslag i övriga delar av denna motion ger följdändringar också på detta område. Som en konsekvens av förslaget om slopad löneskatt för äldre ökar utgifterna under anslag 1:2 med . Som en konsekvens av förslagen om koldioxid- och energiskatt samt läckageskatt minskar utgifterna under anslag 1:2 med . Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:5 och 2:1. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (L) 2018:1398, egna beräkningar Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 2016/17:1, Prop. 2017/18:1, Prop. 2018/19:1, 2018:297, 2018:1273, 2018:1274, 2018:1275, 2018:1323, 2018:1401, egna beräkningar Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –8 637 333,333 2017/18:1, 2018:1324, egna beräkningar Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 2018:1324, egna beräkningar 2018:1398, Prop. 2018:1398, egna beräkningar Internationella arbetsorganisationen () –9 202 333,333 Rationalisering av Arbetsförmedlingen. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Utredning obligatorisk A-kassa. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd –1 700 000 Sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Avvisning av förlängd a-kassa för deltidsarbetande. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Utvecklingsersättningsminskning pga inträdesjobb. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Återinförande av karensdag i a-kassan. 2017/18:1, Prop. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Konsekvensändring Slopad nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Slopad nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –8 583 333,333 Effektivisering av arbetsmarknadsprogram. Slopande av extratjänster, moderna beredskapsjobb och introduktionsjobb. 2018:1324, egna beräkningar Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Avvisning av förstärkt arbetsträning som insats i etableringsprogrammet. Återgång till anslag. Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 5 000 nystartsjobb och YA-jobb till nyanlända kvinnor. 2018:1324, egna beräkningar Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Kostnader för ökade volymer i nystartsjobb. Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Minskade kostnader för befintliga nystartsjobb. Avvisning av CSN-lån för körkort. Införande av ny anställningsform. , psykisk ohälsa och trakasserier. Avvisning av fler arbetsmiljöinspektörer. Justerad pris- och löneomräkning. Ökade anslag för att lösa upp arbetstvister snabbare. Avvisning av anslaget i sin helhet. Utgiftsområde 15: Studiestöd Utbildning och högre studier ger möjligheten att lära sig mer om omvärlden och få nya perspektiv. Det ger unga människor en möjlighet att tillsammans lära sig analysera omvärlden och ifrågasätta det som ofta tagits för givet. Högre utbildning för framåt. Det handlar inte bara om att rusta unga personer för arbetsmarknaden, det handlar även om att öka kunskapen och bildningen i . Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger alla människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiestödssystemet är viktigt för att alla ska kunna gå vidare till högre studier och förverkliga sina drömmar. Som nämns under utgiftsområde 10 anser Liberalerna att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång i likhet med andra studerande ska ha möjlighet till studiemedel. Det bör därför bli möjligt att kombinera studiemedel på deltid med aktivitetsersättning på deltid. Liberalerna anslår därför ytterligare för på anslag 1:1. De minskade utgifterna för aktivitetsersättningen redovisas under utgiftsområde 10. Liberalerna föreslår att studielån som tas inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och vi anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget om ett avskaffande av åldersavskrivning bedöms leda till att utgifterna på anslag 1:3 minskar med för . inrättade ett studiestartsstöd som är ämnat för arbetslösa som är och som har en kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet administreras av CSN, men är inte ett traditionellt studiemedel. Enligt utgiftsprognosen utnyttjas endast en mindre del av stödet. Liberalernas bedömning är att utnyttjandenivån kommer att ligga på samma nivå , vilket på anslag 1:7 innebär en kostnadsbesparing på för . Under föregående mandatperiod infördes ett körkortslån som administreras av CSN. Lånet ska användas för att bekosta körkortsutbildning. Liberalerna vill avveckla lånet, vilket på anslag 1:8 innebär en kostnadsbesparing på för . Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och ämneslärare inom vissa ämnen i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår Liberalerna att en premie ska införas för den som fullgör speciallärarexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Liberalerna har länge drivit frågan om tydliga regler för studiemedel för utlandsstudier, då det uppdagats kvalitetsbrister i vissa utbildningar. CSN har utrett hur bestämmelserna ska tillämpas för att säkerställa att studiemedel endast utbetalas för utbildningar utomlands som håller tillräcklig kvalitet. Översynen har lett till att reglerna skärptes . Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. Liberalerna vill bland annat fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Liberalerna vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenterna, till exempel genom utökning av sommarkurser och inom ramen för studiestödsområdet, att klara sin examen . Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:8. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelse från regeringen (L) 2018:1349, SOU 2013:52 Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2017/18:1, Prop. 2018/19:1, 2018:1398 Genomförande i del av SOU 2013:52. Slopad åldersavskrivning inom studiemedelssystemet. Justering i enlighet med utgiftsprognos. Avvisning av lån för körkort. 2017/18:1, Prop. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Kunskap och bildning är den viktigaste faktorn för att stärka den enskilda människans möjlighet att leva i frihet. Utbildning ger alla möjlighet att, utifrån sina egna förutsättningar, förbättra sin livssituation. Kunskap bryter barriärer, minskar klyftor, öppnar nya vägar och stärker den enskildes förmåga att orientera sig och fatta egna självständiga beslut. Utbildningssystemet ska ställa höga krav och ha höga förväntningar på alla elever för att kunna få en likvärdig skola där alla elever har samma möjlighet till utbildning. Vi vill genomföra kunskapsreformer som ska få alla elever att lyckas, så att är bland de tio bästa i kunskapsmätningen . Kunskap är skolans huvuduppdrag. Skolan ska ge varje barn de kunskaper som krävs för att kunna förverkliga sina livsdrömmar, utöva sitt demokratiska medborgarskap och finna sig till rätta i världen. Allt för länge präglades svensk skolpolitik av rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna ledde i alliansregeringen en total omläggning av svensk skola som vi vill fullfölja eftersom vi med oro konstaterar att den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik har brutits. Kunskapsresultaten hos svenska elever förbättrades av försvagade resultat i de internationella mätningarna 2015 och Timss 2016. Liberalernas uppfattning är att det var skolreformerna 2006–2014 som banade väg för de förbättrade resultaten. Liberalerna anser att fortsatta skolreformer är nödvändiga. Baskunskaper ska kartläggas redan i årskurs så att alla elever går ut med de kunskaper de behöver för att klara fortsatta studier. Fler speciallärare och behövs och det pedagogiska arbetet måste utvecklas. Fler insatser krävs för att nyanlända ska nå kunskapsmålen. Liberalerna vill se ytterligare ekonomiska satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt. Också attityden till skolan måste förändras. Lärare ska respekteras för sina kunskaper och ha de befogenheterna som krävs för att skapa studiero i klassrummet. behöver fortsätta arbetet med att lyfta läraryrket och höja lärarnas status. Kommunaliseringen av skolan var ett misslyckande. För att ge alla elever en likvärdig skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Staten ska finansiera undervisningen, vilket inkluderar lärare, rektorer och läromedel samt utforma ett nationellt utvärderingssystem för likvärdighet. Budgetpropositionen innehåller ett stort antal projektbidrag på anslag 1:5. Liberalerna avvisar delvis anslagen som bör avvecklas till förmån för egna satsningar. Det innebär en budgetförstärkning på på anslag 1:5 för . Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Liberalerna vill höja lönerna för skickliga lärare och reformera lärarutbildningen för att göra läraryrket mer attraktivt. har i sina prognoser beräknat att det bara kommer att saknas 77 000 utbildade lärare. Det är uppenbart att anställningsvillkoren sammantaget inte är tillräckligt bra för att attrahera fler att bli lärare eller att få dem som finns i yrket att stanna kvar. Det är också så att det är alltför få lärarstudenter som examineras för att täcka det framtida behovet av lärare. Det är särskilt allvarligt i kategorin ämneslärare på högstadiet och gymnasiet där dessutom de flesta avhoppen från utbildningen sker. För att motverka lärarbristen måste lärarnas löner höjas och arbetsvillkoren förbättras rejält. Lärarnas karriärmöjligheter måste stärkas och särskilt gäller det ämneslärarna där de framtida bristerna är som störst. Under föregående mandatperiod avbröts utbyggnaden av karriärtjänstreformen i den takt som planerades då Liberalerna ansvarade för frågorna i regeringsställning. Liberalerna vill åter höja ambitionsnivån och införa nya karriärvägar och därutöver göra en särskild satsning på särskilda karriärtjänster i skolor i utsatta områden. Liberalerna satsar för på anslag 1:19 för fler förstelärare och dessutom och framåt till karriärtjänster i utanförskapsområden på anslag 1:19. Liberalerna föreslår att befattningen som huvudlärare inrättas i alla ämnen och att en huvudlärare ska ha en lön på mer än för övriga lärare. Huvudläraren ska finnas i låg- och mellanstadiet i ämnen där det förekommer nationella prov och i samtliga ämnen på högstadiet och gymnasiet. Att lektorer med en avlagd doktors- eller licentiatexamen finns anställda på gymnasiet och högstadiet utvecklar ämneslärarna, stärker samarbetet med högskolor och universitet samt skapar en ytterligare karriärväg. Liberalerna föreslår att lektorer i ämnen inrättas och att en lektor ska ha en lön på mer än för övriga lärare. Det finns ett stort behov av att införa metodik, dvs. undervisningsskicklighet, i lärarutbildningen. Utbildningen i metodik ska bedrivas av yrkesskickliga förstelärare som är verksamma i skolväsendet. Liberalerna föreslår att metodiklektorer ska inrättas vid lärarhögskolorna och att en metodiklektor ska ha ett lönepåslag på . Tjänsterna som huvudlärare och lektor ska regleras i skollagen. För satsningen på ämneslärare och fler karriärtjänster avsätts för på anslag 1:19. Liberalernas budgetförslag innebär sammanfattningsvis 2 200 ytterligare förstelärare för , 3 700 förstelärare ytterligare för samt 2 000 särskilda karriärtjänster i skolor i utanförskapsområden för . Därutöver föreslås lönehöjningar och karriärtjänster enligt professionsprogrammet till minst 12 000 huvudlärare i ämne i högstadiet och gymnasiet och metodiklektor vid lärarhögskolorna samt till 600 lektorer i ämne i högstadium och gymnasium. Liberalerna föreslår att vidareutbildning i ämneskunskaper på universitet ska vara ett krav för huvudmännen att erbjuda för alla ämneslärare och rektorer inom och gymnasiet. Under denna utbildning erhålls av ordinarie lön. Liberalerna anslår för på anslag 1:10 för att bekosta ersättningen till lärarna . Denna summa ökas till . Lärarnas arbetsmiljö måste förbättras. upplever många lärare att allt annat än undervisningen stjäl deras tid, t ex administration, föräldrakontakter och rastvaktning. It-infrastrukturen på skolorna måste byggas ut och en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter, som ska kunna ta över vissa av lärarnas arbetsuppgifter. Liberalerna har föreslagit ett nytt statsbidrag som kan bekosta anställningen av 18 000 nya lärarassistenter i landets skolor och som kan avlasta lärarna för att avhjälpa den akuta lärarbristen. För statsbidraget för anställning av lärarassistenter avsätts 500 miljoner för på anslag 1:19. För att höja kvaliteten behöver ämneslärarutbildningen centraliseras till de större universiteten. De praktisk-estetiska högskolorna och de tekniska universiteten ska kunna fortsätta att utbilda ämneslärare i sina ämnen. Den kompletterande pedagogiska utbildningen för den som har ämneskunskaper ska också kunna ges på fler lärosäten. Utbildningen för förskollärare och grundskollärare bibehålls på nuvarande orter. Ämneslärarutbildningen bör förändras så att undervisningen i ämneskunskap och metodik utökas på bekostnad av allmän pedagogik. Ämneslärarutbildningen bör motsvara en magisterexamen. Läroplanen ska revideras med ökad betoning av faktakunskaper i olika ämnen, och mindre av att elever ska analysera, resonera och diskutera olika ämnen och mindre av att eleverna själva ska ta eget ansvar för sin inlärning genom stora projekt, och mer av traditionell aktiv lärarledd undervisning där mötet mellan lärare och elever står i centrum – kalla det gärna katederundervisning även om katedern som möbel inte står kvar i dagens klassrum. Det behövs fler särskilda undervisningsgrupper i svensk grundskola, där elever med inlärningssvårigheter och elever som är utåtagerande kan få det stöd som de behöver. En del elever bör kunna få all sin undervisning i en sådan grupp i stället för i en hel klass, andra ska kunna få undervisning i den lilla gruppen , i vissa ämnen eller under vissa moment. Det tabu som funnits mot nivågruppering måste brytas. Fler behöver gå ett extra år i . Detta bör ske i skolan. Elever som inte når de mest centrala målen på de nationella proven i årskurs 3 bör i normalfallet gå ett extra år på lågstadiet. måste rektor i sitt beslut motivera varför en elev med underkänt går kvar . bör en rektor också kunna motivera varför en elev med underkänt skickas vidare till nästa årskurs, trots att man vet att sannolikheten för misslyckande är mycket stor. Det behövs också specialskolor och resursskolor för elever med de allra största svårigheterna, till exempel omfattande funktionsnedsättning. Den trend som svept över svenskt skolväsende där dessa skolenheter har avvecklats har varit olycklig. Såväl särskolan som specialskolan ska vara kvar som egna skolformer. behöver fler speciallärare. Vi bör komma upp i nivå, vilket betyder att vi behöver dubblera antalet som examineras från ungefär 800 till 1 600. De nya speciallärarna ska i första hand utbildas för låg- och mellanstadiet. I budgetpropositionen ingår under anslag 1:5 vissa medel för specialpedagogisk kompetens generellt hos lärare. Vår bedömning är att pengarna gör bättre nytta om de används mer fokuserat, och vi avvisar därför delar av detta anslag och framåt till förmån för särskilda satsningar på speciallärare och specialskolor. Det är i skolan som flickor och pojkar, oavsett bakgrund, ska ges lika möjligheter och livschanser. Det finns en tydlig genusdimension på de fallande kunskapsresultaten i skolan . Pojkarna släpar efter, och särskilt märks detta för lågpresterande pojkar. Försämringen för pojkarna har varit särskilt tydlig i läsförståelse. Flickorna klarar sig mycket bättre än pojkarna och har högre snittbetyg i alla ämnen utom idrott. Eftersom pojkarna i högre utsträckning än flickorna behöver en tydlig klassrumsstruktur är det också de som drabbas mest av bristande studiero i klassrummet, en skola som inte har varit kunskapsfokuserad och där eleverna själva tvingats ta ett stort eget ansvar för studierna. Liberalernas omläggning av skolpolitiken i alliansregeringen med tydligt kunskapsfokus, tidigare prov och betyg och ökade befogenheter för lärarna i klassrummet har skapat en inlärningsmiljö som bättre gynnar pojkarna. Att de liberala skolreformerna har varit framgångsrika visar resultatet i det senaste PISA-testet 2015 där särskilt pojkarnas resultat förbättrades så att skillnaden mellan pojkar och flickor minskade markant, inte minst i läsförståelse. SNS har i en studie visat att skillnaderna mellan pojkar och flickor kan minska om skolorna håller hög kvalitet. Det är därför viktigt att fortsätta med den skolpolitik som inleddes i alliansregeringen under Liberalernas ledning med höga förväntningar på eleverna, trygghet i klassrummet och skickliga lärare som ges goda förutsättningar att undervisa. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. För de nyanlända som kommer till som tonåring är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Många av dem har en besvärlig skolgång bakom sig i hemlandet eller i flyktingläger. Några har aldrig gått i skolan och är analfabeter. För elever i upphör skolplikten vid vårterminens slut det nionde året efter skolstarten, vilket vanligtvis sker när eleven fyllt eller tidigare om de uppnått kunskapsmålen. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektorer ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. De nyanlända elever som kommer till i sen ålder och precis startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov utan kontakt med skolan och kamrater i skolan. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . Nyanlända ska ha rätt till modersmålsstöd, studiehandledning och modersmålsundervisning. Genom den anpassade studieplanen ökas antalet lektioner i svenska som studiehandledning ska ges i övriga ämnen. Ett snabbspår för att rekrytera fler studiehandledare bör införas. Ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets teoretiska program. Elever som bedöms klara gymnasieprogram på engelska ska kunna läsa detta och läsa in svenska på grundskolenivå. De ökade utgifterna för den förlängda skolplikten och det förkortade sommarlovet för nyanlända redovisas under utgiftsområde 25. Sammantaget omfattar denna satsning för . Förskolans betydelse för barns utveckling och lärande, inte minst gällande språkträning för nyanlända barn, är central. Vårt förslag om en språkförskola för nyanlända beskrivs närmare under utgiftsområde 13 om integration. Dessutom återfinns statsbidraget till kommunerna för reformen redovisat på utgiftsområde 25. För kompetensutbildning av förskolepersonalen i språkutveckling med anledning av införandet av obligatorisk språkförskola avsätts på anslag 1:10 för och framåt. Liberalerna vill se en höjning av maxtaxan för att förstärka förskolans resurser för att öka kvaliteten. Höjningen av maxtaxan i förskolan innebär en budgetförstärkning på på anslag 1:7 för och framåt. I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och skolstarten sker . Regeringen har valt att göra den tidigare frivilliga förskoleklassen obligatorisk. Liberalerna vill i stället att den ordinarie skolstarten sker även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen omvandlas till den första av tio årskurser i . Fördelen med detta är att läroplan och kunskapsmål börjar tillämpas redan för vetgiriga sexåringar och att skollagens rätt till stöd gäller sexåringarna. Med start gör även Liberalerna en riktad satsning på fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar i förskoleklass så att de kan bli lågstadielärare. kommer undervisningstiden i matematik i högstadiet och idrott och hälsa utökas med som ett initiativ bl.a. från Liberalerna i . Trots den utökade undervisningstiden är det totala antalet undervisningstimmar i den svenska skolan lägre än i jämförbara länder både i EU och i . Liberalerna anser att den totala undervisningen ska utökas ytterligare genom att timplanen utökas per läsår för att närma sig ett EU-snitt. De ökade utgifterna för ökad undervisningstid i matematik och ytterligare undervisningstimmar i redovisas under utgiftsområde 25. Liberalerna vill satsa mer på de försök med spetsutbildningar som inrättades under alliansregeringen –2014. Spetsutbildningarna innebär att elever på högstadiet kan läsa på gymnasienivå och att elever på gymnasiet kan läsa högskolekurser.