mot · H60249 · 2018-10-10 00:00:00 — med anledning av skrivelse 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör avvakta med köpet av ett medelräckviddigt luftvärn till dess att en ordentlig försvars- och säkerhetspolitisk analys med utgångspunkt i att värna vår militära alliansfrihet har gjorts samt en noggrann beräkning av kostnader och följdkostnader och tillkännager detta för regeringen. anskaffning av ett nytt luftvärnssystem Regeringens skrivelse 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn behandlar inköpet av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd. har tidigare efterfrågat en tydligare förankring av anskaffningen, varför man lagt fram sin skrivelse. menar att är i behov av ett nytt luftvärnssystem. Vårt militära försvar ska vara väl anpassat inför de utmaningar kan ställas inför, men även verka avskräckande i och med den tröskeleffekt som uppnås med en god operativ förmåga. Också den statliga utredning om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov som presenterades konstaterar att luftvärnsskyddet av stridskrafterna är viktigt. Anskaffningen innebär dock en stor affär som kommer att påverka hela Försvarsmakten . Ett sådant köp måste därför vara väl avvägt och ta sin utgångspunkt i att värna vårt lands säkerhet. ska inte delta i stormaktsspel där militära lojaliteter sätter vår säkerhet på spel. Vikten av att värna alliansfriheten ska ha en modern försvarsmakt som har förmågan att möta de olika former av hot som vårt land kan ställas inför, men som också har möjlighet att vara en fredsbevarande kraft i andra delar av världen. Det kräver en trovärdig militär alliansfrihet. militära alliansfrihet har bidragit till att generation efter generation kunnat leva i fred och har dessutom gett oss ett självständigt utrikespolitiskt handlingsutrymme. Vid inköp av ett nytt luftvärnssystem har det funnits flera leverantörer att välja på. har haft i uppgift att förhandla med behöriga myndigheter i , , , och , samt den mellanstatliga organisationen (). Huvudkandidaterna har varit det fransk-italienska Samp/T och det amerikanska Patriot, men även håller på att utveckla ett nytt system kallat Iris-T SLM. Regeringen har förespråkat det amerikanska Patriot. I skrivelsen konstaterar man att man gjort bedömningen att anskaffningen av Patriot skulle tillgodose de behov som tidigare redovisats i den försvarspolitiska inriktningspropositionen och budgetpropositionen . Det går dock inte att bortse från de säkerhetspolitiska aspekterna ett sådant köp medför. Anskaffningen av Patriot skulle innebära att vi tar ytterligare ett kliv närmare stormakten , den amerikanska militärindustrin och president (o)säkerhetspolitik. Det är tydligt att den rödgröna regeringen och försvarsminister inte dragit sig för att söka ett allt närmare militärt samarbete med både och Nato. Det försämrade säkerhetspolitiska läget i vår omvärld och maktkampen mellan och bidrar till ökad osäkerhet och upprustning. Men trots att ett enskilt militärt angrepp mot är osannolikt används detta som ett argument för ett svenskt närmande till Nato. Genom det s.k. värdlandsavtalet har vi knutits närmare kärnvapenalliansen och gjort oss alltmer beroende av deras standarder och system. Trump är dock ingen vän att hålla i handen när det blåser. På en har han både bidragit till den ökade spänningen i , att kärnvapenavtalet med dragits tillbaka och att undergräva FN:s arbete genom att lämna rådet för mänskliga rättigheter. Det går inte att komma ifrån att är den nation som har det största inflytandet i Nato. har Nato såväl som enskilda medlemsländer genomfört flera misslyckade krig i , i och i med ett enormt mänskligt lidande som följd. bemyndigades Försvarsmakten att anskaffa luftvärnssystemet och att få ingå internationell överenskommelse avseende anskaffningen. Enligt uppgifter från media som granskat inköpet riskerar dock anskaffningen av Patriot att bli en mycket dyr affär och den slutgiltiga kostnaden att kraftigt överstiga de 12 miljarder som avsatts för köpet. är det oklart om investeringen verkligen genererar en tillräcklig nytta för pengarna. Den statliga utredning om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov som presenterades föreslår att inköpet av ett nytt luftvärn skjuts . Kostnaderna för Patriot riskerar att bli en så dyr historia att annat angeläget materiell får stå tillbaka. Det finns med andra ord tydliga indikationer på att regeringens beslut snarare handlar om en politisk vilja att göra till lags än om att sätta den svenska försvarsnyttan främst. Processen med att köpa in Patriot har gått mycket fort och risken finns att frågan inte analyserats i tillräcklig omfattning. menar att det finns goda skäl att avvakta köpet till dess att en ordentlig försvars- och säkerhetspolitisk analys har gjorts. En sådan måste ta en självklar utgångspunkt i att värna vår militära alliansfrihet. Köpet av ett nytt luftvärnssystem är en alldeles för viktig affär för att slarvas bort. Regeringen bör avvakta köpet av ett medelräckviddigt luftvärn till dess att en ordentlig försvars- och säkerhetspolitisk analys med utgångspunkt i att värna vår militära alliansfrihet har gjorts samt en nogsam beräkning av kostnader och följdkostnader. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)