ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602741 · 2018-11-23 00:00:00 — Bättre tillgänglighet till återvinning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra tillgängligheten till återvinningen för personer med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. Återvinningen i ska bli mer lättillgänglig och det ska bli enklare att göra rätt. Det är bakgrunden till den förordning som regeringen beslutade om som innebär införandet av ett nytt system för insamling av förpackningar. Tanken är att det system som finns med drygt 5 000 återvinningsstationer för förpackningar och returpapper ska ersättas av ett system med samma servicegrad som den kommunala insamlingen. Det innebär att insamlingen huvudsakligen ska ske bostads- eller fastighetsnära. Det är en stor reform som kommer att ske långsamt och kraven på servicegrad kommer stegvis att höjas. Hushållens goda tillgång till återvinningsstationer är säkert en av de stora anledningarna till att är ett av de länder som återvinner mest i hela världen. Trots att är bra ur ett internationellt perspektiv ska vi självklart fortsätta att sträva efter ett ökat återvinnande. Det finns vissa tillgänglighetsbrister på de befintliga återvinningsstationerna. Personer med funktionsnedsättningar kan ha svårt att återvinna utan assistans. Det kan röra sig om placeringar som är svåra att nå med rullstol och brist på information för blinda. Den här typen av hinder riskerar att göra att färre människor återvinner. Enligt Förpacknings- och tidningsinsamlingen (FTI), som ansvarar för insamlingen av förpackningar och returpapper enligt producentansvaret, är huvudprincipen för placering av dagens återvinningsstationer att de ska finnas där folk rör sig och vara tillgängliga även för den som saknar bil. Det finns inga tillgänglighetskrav för funktionshindrade. Jag menar att när systemet för förpackningsinsamling nu görs om så borde det finnas en uttalad ambition om att högre grad av god tillgänglighet ska eftersträvas för att göra det lättare för personer med funktionshinder att använda. Det kan handla om att det finns krav på producentorganisationerna att det nya fastighetsnära systemet också ska vara lätt att använda för personer med funktionsnedsättningar. Jag anser att regeringen bör inleda diskussioner med producentorganisationerna kring detta för att säkerställa att möjligheten att bidra till en bättre miljö inte ska begränsas på grund av ett funktionshinder.
mot · H602742 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hyvling av arbetstid och tillkännager detta för regeringen. kom en dom i Arbetsdomstolen som gav arbetsgivare rätt att med omedelbar verkan skära ner arbetstagarnas arbetstimmar vilket också innebär lägre lön. Även heltidsanställda riskerar i och med domen att förlora arbetstimmar. Lagen om anställningsskydd (LAS) kan därmed sättas ur spel. Även om anställningen som sådan finns kvar så innebär ”hyvling” av timmarna att det blir svårt eller omöjligt att försörja sig på sin lön. Genom att hänvisa till att det rör sig om ”omplaceringar” kan arbetsgivarna minska arbetstagarnas arbetstid och därmed också sänka deras löner. Det kan vara svårt nog för en heltidsanställd som förlorar timmar att klara sig ekonomiskt. För en deltidsanställd som förlorar timmar kan det innebära ekonomisk ruin. ”Hyvlingen” av arbetstid har mest förekommit i servicebranschen, men det sprider sig till övriga arbetsmarknaden. Regeringen bör överväga en översyn av lagstiftningen för att hindra att LAS kringgås genom hyvling av arbetstimmar.
mot · H602743 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över sina regelverk kring blodgivning och tillkännager detta för regeringen. I finns det 95 blodcentraler utspridda över hela landet. Utöver detta finns det också 16 mobila blodgivningsenheter, som genom bland annat blodbussar besöker ca 500 platser över ett femtontal län. Enligt ger ca 3 av 100 blod minst en gång . Det finns ca 380 000 personer som registrerade blodgivare och som gett blod minst en gång , varav 220 000 är aktiva blodgivare som donerar blod minst en gång . Detta innebar 2017 att det donerades drygt 400 000 påsar blod, vilket gick till nästan 100 000 patienter genom blodtransfusioner varav minst en tredjedel var livräddande i akuta situationer. har blodgivningen legat på ungefär samma nivå. Går man in och kollar statistiken kan man dock se att antalet aktiva blodgivare har minskat medan antalet nyanmälda blodgivare har ökat något. Det går också att utläsa att många av de aktiva blodgivarna, där man ger blod minst en gång , går i pension från sin blodgivning. Därav behövs det fler blodgivare för att ska kunna vara ett självförsörjande land på blodkomponenter även . Framförallt då fördelningen av blodet och plats är ojämn, vilket innebär risk för blodbrist i framförallt storstadsområdena. Ett sätt att säkra framtidens blodresurser är att se över regler som finns kring blodgivning, framförallt gällande homosexuella mäns möjligheter att donera blod. fick inte en man som hade haft sex med en annan man lämna blod pga synen på hiv. Därefter ändrade sina föreskrifter, vilket gjorde det möjligt för homosexuella män att prövas som blodgivare, dock endast om man inte hade haft sex med en annan man . För olikkönade par samt för kvinnor som har sex med kvinnor är karenstiden vid ny sexpartner . finns det regler som innebär att allt blod som ges i samband med blodgivning ska testas, detta för att säkerställa att blodet inte innehåller virus eller bakterier såsom hiv, syfilis och hepatit B och C. Dessutom måste nya blodgivare lämna ett blodprov vid första tillfället samt att man inför varje blodgivning måste genomgå en intervju. Med tanke på att allt blod som tappas måste testas för att patientsäkras är det därför inte rimligt att män som har sex med män inte kan ge blod om de har träffat en ny sexuell partner. Dessutom bör karenstiden för kvinnor som har haft sex med en man som har haft sex med en annan man också förkortas.
mot · H602744 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. Visstidsanställningar är olika former av tidsbegränsade anställningar, exempelvis provanställning, vikariat, säsongsanställning och allmän visstidsanställning. Huvudregeln enligt lagen om anställningsskydd är tillsvidareanställning, det vill säga fast anställning. Men möjligheterna att göra undantag är stora. Vid allmän visstidsanställning behöver arbetsgivaren inte ens ange något skäl för att tidsbegränsa anställningen. En tidsbegränsad anställning kan vara ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden, exempelvis via en provanställning eller ett föräldraledighetsvikariat. Men att vara visstidsanställd är som regel mycket negativt för den enskilde. Stress, otrygghet, osäker ekonomi och svårigheter att få lån och bostad är exempel på negativa effekter som är förknippade med osäkra anställningar. Regeringen behöver följa upp arbetet för att motverka staplande av visstidsanställningar för att bekämpa arbetsgivarnas missbruk av systemet och ge arbetstagarna ökad anställningstrygghet. Därtill kommer att den allmänna visstidsanställningen ska bort.
mot · H602745 · 2018-11-23 00:00:00 — Äldres tillgång till banktjänster ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldres tillgång till banktjänster och tillkännager detta för regeringen. Åldersdiskriminering är enligt lag förbjuden, men många äldre känner sig ändå diskriminerade i sin vardag. Ett exempel är kravet på dator och smarta mobiltelefoner för att kunna göra bank- och betalningsärenden. Det finns en stor grupp äldre som inte har dator eller som behöver hjälp för att kunna använda datorn. Likaså saknar många smart telefon och kan därmed inte använda mobilt bank-id och Swish, som krävs för många ekonomiska tjänster. Bankkontor läggs ned och det blir allt svårare att få personlig betjäning för andra tjänster än ekonomisk rådgivning. Var och en förutsätts sköta sina bankärenden hemma i datorn. Likaså blir det allt svårare att få tag i, lösa in och använda kontanter. På allt fler ställen kan man inte betala alls med kontanter. har minst kontanthantering i hela världen, och förändringen har gått väldigt snabbt. Många äldre känner sig maktlösa av den snabba utvecklingen. För dem som saknar dator och smart telefon kan det bli dyrt, tidskrävande och svårt att utföra nödvändiga ärenden på annat sätt. Detsamma gäller för äldre som vill ta ut eller lösa in kontanter. Det kan innebära långa resor och dyra avgifter. Till råga på allt har många banker infört kreditprövning som utesluter personer . Allt detta upplevs av de äldre som diskriminerande. Det är oundvikligt att samhället förändras. I många fall innebär det dessutom en förändring till det bättre. Men det är viktigt att utvecklingen inte går så snabbt att stora grupper lämnas efter och utestängs från viktiga samhällsfunktioner. När så är fallet måste de eftersatta grupperna ges verktyg att ändå kunna delta i samhället fullt ut. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Utredningen har i uppdrag att se över ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och beredskapen i betalningssystemet. Regeringen bör följa utvecklingen noga och vid behov vidta åtgärder för att se till att även äldre människor kan utföra nödvändiga bank- och betalningsärenden.
mot · H602747 · 2018-11-23 00:00:00 — Gemensamt pantsystem i EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt pantsystem i EU och tillkännager detta för regeringen. Den europeiska marknaden blir mer och mer en gemensam marknad och handeln mellan länder och framförallt gränshandeln i vissa regioner ökar kraftigt. Detta skapar utmaningar när det gäller de olika ländernas nationella pant- eller återvinningssystem för förpackningar. har ett väl fungerande pantsystem för aluminiumburkar och petflaskor som säljs inom landet. Däremot saknas det en gemensam syn på hur vi tillsammans med andra länder tar vara på den stora mängd burkar och flaskor som finns i omlopp. Den svenska gränshandeln uppgår till över 20 miljarder och växer starkare än övrig detaljhandel i . Ett fenomen är att svenska bryggerier exporterar drycker till som sedan handlas av svenskar som tar dem tillbaka till landet men utan att de innefattas av pantsystemet. Saknas pant tenderar motivationen för återvinning att minska drastiskt. Ett system för gemensamma pantregler i EU har varit uppe för diskussion men aldrig blivit verklighet. Ett förslag som diskuterats är om de nordiska länderna skulle kunna inleda ett samarbete för att sedan ansluta exempelvis , och till systemet. Exakt hur, när och vilka länder som ska ingå är inte bestämt, men ett gemensamt pantsystem bör införas . För att främja handeln och förbättra resursanvändandet så borde ett gemensamt pantsystem för aluminiumburkar införas.
mot · H602748 · 2018-11-23 00:00:00 — Obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restaurang ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restauranger och tillkännager detta för regeringen. Många konsumenter är intresserade av varifrån köttet de äter kommer. Skälen till att man vill köpa svenskt kan variera. Många anser att det är viktigt att stödja svensk livsmedelsproduktion och svenska djurskyddsbestämmelser med högt ställda krav på djurhållning och låg antibiotikaanvändning. För andra kan det handla om att man vill stödja svenskt lantbruk och landsbygd. Kött- och mjölkproduktion är en viktig grundbult i en levande och fungerande landsbygd med välmående lantbruksföretag. Som konsument är det lätt att välja svenskt kött i våra matvarubutiker och det har gjort att försäljningen av svenskt kött i förhållande till importerat kött i våra matbutiker har ökat . Tyvärr så är situationen inte densamma inom restaurangnäringen. Restaurangbranschen har lovat att man på frivillig basis ska uppmana sina medlemmar att redovisa ursprungsland när det gäller fisk och kött men ingenting händer. Som konsument så ställs man inför många beslut och valmöjligheter. För att man som konsument ska kunna fatta så kloka och genomtänkta beslut som möjligt så måste konsumenten ha tillgång till information om produkten, och en produkts ursprung borde självklart finnas med. Därför bör nu ursprungsmärkning av kött även finnas på restauranger.
mot · H602749 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett stärkt djurskydd inom EU och tillkännager detta för regeringen. Den svenska djurskyddslagstiftningen är en av de mest långtgående i världen. EU:s djurskyddslagstiftning, däremot, ligger i de flesta fall långt efter. Det är dessutom svårt att se till att lagar och regler tillämpas och kontrolleras. Vi bör verka för att få EU att stärka sina djurskyddslagar och att se till att de direktiv som finns gällande djurskydd görs om till förordningar. Från början hade frågan om djurskydd en undanskymd plats inom EU-samarbetet. har frågan om djurskydd fått en mer framskjuten position. I grundfördragets artikel 13 konstateras att djur är kännande varelser. Där står också att EU och medlemsländerna ska ta hänsyn till djurens välfärd när EU:s politik i frågor om jordbruk, fiske, djurtransport, inre marknad och forskning utformas och implementeras. finns det en gemensam EU-plattform för djurskydd som syftar till att stärka djurskyddet inom EU genom att bland annat öka utbyte av erfarenheter mellan berörda aktörer. Men mer behöver göras. Det finns stora skillnader inom EU när det gäller djurskydd. Det beror på att djurskyddslagstiftningen inom EU ofta är så kallade direktiv. Det innebär att det finns en miniminivå när det gäller djurskydd, och att det sedan är upp till varje land att ha tuffare regler eller inte. Detta är inte acceptabelt. Därför är det viktigt att direktiven görs om till förordningar som är bindande. Exempel på frågor som skyndsamt bör göras om till direktiv är hur slakten och djurtransporterna regleras. Transportförordningen inom EU medger obegränsade möjligheter till långa djurtransporter om bara djuren ges vila, foder och vatten med vissa mellanrum. Det gör att långa djurtransporter kors och tvärs över fortfarande äger rum. Länder som exempelvis , och är stora mottagare av levande djur, ofta smågrisar, suggor och kalvar. EU bör stärka djurskyddet i transportförordningen och följa det svenska exemplet med att införa en åttatimmarsgräns för transporter till slakt. är ett av få länder som har krav på bedövning vid slakt. Det är en självklarhet för oss, men inte för många andra. Flera rapporter visar att slakt utan föregående bedövning är helt förkastligt från djurskyddssynpunkt. Bedövning vid slakt måste bli bindande för medlemsländerna.
mot · H602750 · 2018-11-23 00:00:00 — Bättre arbetsmiljö vid höjd pensionsålder ställer sig bakom det som anförs i motionen om god arbetsmiljö så att alla kan arbeta fram till pensionsåldern, och detta tillkännager för regeringen. Medelåldern i ökar. En åldrande befolkning ställer nya krav på arbetsmarknaden och välfärden. har ett ansvar att följa med i den här utvecklingen. slöts en överenskommelse om att höja pensionsåldern. Att höja pensionsåldern är nödvändigt för att upprätthålla ett rättvist pensionssystem. I ett läge där pensionsåldern höjs är det däremot viktigt att arbetsmiljön på arbetsplatserna i landet förbättras till en sådan nivå att de tillåter arbetstagare att arbeta till en högre pensionsålder. Att höja pensionsåldern utan att arbeta för en förbättrad arbetsmiljö kan skapa fler problem än det löser. Det kan leda till att antalet sjukskrivningar och förtidspensionärer ökar. Många jobb i är fysiskt och psykiskt krävande och antalet arbeten inom krävande yrkesområden som till exempel industrin och vården ökade i hela landet under förra mandatperioden. När pensionsåldern höjs skapas en ökad risk för att folk med inte minst fysiskt krävande arbeten inte klarar av att nå upp till pensionsåldern innan de tvingas sluta arbeta. För tidig pension leder till en sämre pension, och en för tidig pension ska inte inträffa enbart på grund av yrkesval. Regeringen bör ta fram en plan för hur vi säkerställer en god arbetsmiljö för arbetstagare i takt med att pensionsåldern höjs. Utmaningarna som en åldrande befolkning för med sig kräver att regeringen arbetar aktivt för att klara av de krav som det ställer på arbetsmarknaden.
mot · H602753 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utdrag ur brottsregistret vid nyanställningar och tillkännager detta för regeringen. När det gäller anställning inom en rad områden, grundskola, barnomsorg och LSS- eller HVB-verksamhet med barn finns enligt lag skyldighet att begära att den nyanställde ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret från polisen. har det har blivit mycket vanligt, inom vissa branscher och sektorer närmast legio, att arbetsgivare kräver utdrag ut brottsregistret när man söker arbete. Eftersom arbetsgivare inte har rätt att själva begära registerutdrag från myndigheterna kringgås detta genom att den arbetssökande uppmanas att själv begära ut ett utdrag och överlämna det till arbetsgivaren. Den arbetssökande har i realiteten inget alternativ till att göra det arbetsgivaren kräver. Var fjärde kommun, till exempel, kräver utdrag ur belastningsregistret, även för jobb där de inte är skyldiga att göra det. kom en utredning om integritetsskydd i arbetslivet. I den föreslogs ett förbud för arbetsgivare att utan stöd i lag begära utdrag ur belastningsregistret av en arbetstagare. Syftet var att förhindra att den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv i registret utnyttjas på ett sätt som varken är avsett eller önskvärt. Trots detta vidtogs inga konkreta åtgärder för att stävja ett uppenbart missbruk. En förnyad utredning har presenterat ett förslag om en ny lag om registerkontroll i arbetslivet. Kommuner och Landsting förespråkar också en restriktiv linje när det gäller att begära utdrag ur belastningsregistret när lagen inte kräver det. Det är därför ytterst angeläget att begränsa alla arbetsgivares möjlighet att begära utdrag ur brottsregistret vid andra tillfällen än när lagen kräver detta.
mot · H602754 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en ändring i konkurslagen så att tingsrätten ges möjlighet att bedöma hela bolagets ekonomiska situation och tillkännager detta för regeringen. I företrädelsevis mindre företag uppstår i bland situationen att en arbetsgivare saknar pengar för att betala lön till sina anställda. Om lönetvister uppstår hjälper fackföreningarna sina medlemmar genom att kräva utbetalning via förhandling eller i vissa fall betalningsuppmaningar. I de fall där arbetsgivaren inte bestrider fordran ansöker fackföreningen om konkurs vid tingsrätten. Konkurs innebär att ett aktiebolag avvecklas genom att samtliga tillgångar, i den utsträckning det går, används för att betala bolagets skulder. När är det aktuellt med konkurs? Ett beslut om konkurs fattas av tingsrätten på den ort där bolaget har sitt registrerade säte. Ett aktiebolag ska försättas i konkurs om det befinner sig på obestånd. Obestånd innebär att bolaget inte kan betala sina skulder/innestående löner till anställda och att betalningsproblemen inte endast är tillfälliga. Tingsrätten tar upp frågan om konkurs efter egen ansökan från aktiebolaget eller efter ansökan från en borgenär. En person eller ett företag som har en fordring på bolaget kallas för borgenär. När bolaget försätts i konkurs utser tingsrätten en konkursförvaltare. Det är konkursförvaltarens uppdrag att reda ut vilka tillgångar och skulder som finns i bolaget och därefter i en viss bestämd prioriteringsordning betala borgenärernas fordringar. När det är klart redovisar konkursförvaltaren sitt arbete till tingsrätten som avslutar konkursen. Arbetsgivaren kan genom att göra lönefordran tvistig så sent som vid konkursförhandlingen i tingsrätten förhindra domstolen att fatta beslut om konkurs utan att motivera vad som är tvistigt. Domstolen kan inte med dagens system ifrågasätta riktigheten i det tvistiga, med andra ord kan en arbetsgivare helt oemotsagt anföra att en löneskuld inte är korrekt vilket försätter arbetstagarna som inte fått lön oavsett om de är helt riktigt enligt lag och avtal i en situation där densamme kanske inte får sin rättmätiga lön. Här vidtar tvisteförhandlingar mellan fack och arbetsgivare enligt förhandlingsordningen och i slutändan domstol innan ärendet på nytt kan prövas mot en konkurs. Denna process följer förhandlingsordningen och kan pågå innan arbetsdomstolen slutligen fäller avgörandet. Effekten för arbetstagaren, förutsatt att denne har rätt till lönen utifrån lag och avtal, blir förödande. En väntan på exempelvis fem månadslöner, semester och pensionsrätt får såklart konsekvenser på för den privata ekonomiska situationen. Därför krävs en lagändring i konkurslagen så att tingsrätten ges möjlighet att bedöma hela bolagets ekonomiska situation.
mot · H602757 · 2018-11-23 00:00:00 — Det gäller i givarländerna såväl som i mottagarländerna. efter lanseringen av kan vi konstatera att det finns vissa brister i den transparens som plattformen erbjuder, inte minst varierar transparensen kraftigt mellan olika poster. När det gäller avräkningarna, exempelvis för kostnader för flyktingmottagande och stipendier till utländska studenter i , är informationen nästan obefintlig. Generellt saknas tillräcklig information kring de insatser som inte handläggs av Sida eller UD. Även när det gäller de aktiviteter som handläggs från Sida på utlandsmyndigheterna är informationen och transparensen väldigt begränsad. Regeringen bör stärka transparensen inom biståndet inom de områden där det finns brister. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 13.8 Det multilaterala biståndet är en stor givare av multilateralt bistånd. 2017 gick av det svenska biståndet till multilateralt kärnstöd, enligt Open Aid. är den största givaren till flera av och program. Bland de FN-organ som får mest svenskt bistånd finns UNDP, och . Det finns en lång historia av starka relationer mellan och FN med dess institutioner samt en hög tilltro till deras förmåga att bedriva utvecklingsarbete. Det multilaterala samarbetet och biståndet utmanas av nationalistiska och reaktionära strömningar runt om i världen, inte minst sedan tillträde som president. har en viktig roll i att tillsammans med de som tror på en multilateral världsordning motarbeta denna utveckling, som vi inte får blunda för bristerna inom organisationerna. FN:s storlek är en tillgång, men ibland utgör den också ett hinder för möjligheterna att bedriva ett effektivt arbete. Det multilaterala biståndet är beroende av medlemsstaternas bidrag. har flera fonder och program fått mindre pengar till kärnverksamheten då medlemsländerna i stället tenderat att öronmärka bidrag till utvalda projekt eller länder där givaren har nationella intressen. Det försvårar FN:s långsiktiga insatser för social och ekonomisk utveckling. hade UNDP exempelvis knappt 1 miljard USD till sin kärnverksamhet. Motsvarande siffra 2017 var 612 miljoner USD, som det öronmärkta och riktade stödet har legat stadigt på drygt 4 miljarder USD. Sammantaget utgör öronmärkt stöd av FN:s fonder och programfinansiering. Trenden att villkora stödet till FN genom öronmärkta projekt behöver vändas. Kärnstödet behövs för att det multilaterala biståndet ska kunna bedrivas långsiktigt och effektivt. Kärnstöd är dessutom mer demokratiskt då organens beslutsfattande församlingar styr över budgetar i stället för de länder som betalar mest. Finansieringen av FN:s verksamhet bör reformeras för att gynna kärnstödet. har som ett av få länder fortsatt att ge ett betydande kärnstöd till flera av de multilaterala biståndsgivarna och lyfts ofta fram som en positiv förebild för finansiering av FN-organen. bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.