ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602423 · 2018-11-16 00:00:00 — Inträdesjobb som ny anställningsform ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta en utredning för att införa inträdesjobb som ny anställningsform i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. står inför en integrationsutmaning. Många människor har kommit till vårt land och faktum är att vi har ett av de största sysselsättningsgapen mellan utrikes födda och inrikes födda inom hela EU. Arbetslösheten bland utrikes födda var , jämfört med bland inrikes födda. beräknades att hade av kvinnliga flyktingar och av manliga flyktingar kommit i arbete. Detta beror bland annat på att utbildningsnivån generellt sett är lägre bland utrikes födda som har kommit till , och också på att det tar tid att etablera sig i ett nytt land om man kommit som flykting och saknar goda språkkunskaper. Vi kan konstatera att det finns ett stort behov av jobb med låga eller endast grundläggande utbildningskrav, men har dessvärre lägst andel sådana jobb i hela EU. Att har så få jobb av den typen beror bland annat på att vi har höga ingångslöner. Höga ingångslöner gör att lågproduktiva jobb försvinner från arbetsmarknaden då det inte längre blir lönsamt att anställa personer för den sortens tjänster. För att få fler jobb att växa fram som fler också kan vara med och konkurrera om krävs att arbetsrätten reformeras, arbetsgivaravgifterna sänks och att människor tillåts ta ett jobb till en lägre ingångslön. Lönesättning och regler på arbetsmarknaden är i stor utsträckning en fråga för arbetsmarknadens parter. är det helt klart nödvändigt att vidtar åtgärder som underlättar inträdet på arbetsmarknaden för att ska kunna minska enskilda människors utanförskap. Ett sätt att göra detta på skulle vara att införa ”inträdesjobb” som ny anställningsform i lagen om anställningsskydd (LAS). Lönen för ett inträdesjobb skulle sättas till av den kollektivavtalade ingångslönen för branschen, upp till som högst , medan av arbetstiden helt enkelt skulle betraktas som utbildning eller tid att lära sig jobbet på jobbet. Genom att lönen sätts till av ingångslönen blir anställningskostnaden lägre. Den kostnaden skulle kunna minska ytterligare genom att arbetsgivaravgiften slopas som anställningsformen varar. Inträdesjobb skulle tillåta nyanlända och unga utan gymnasieexamen att ta ett jobb till en lägre lön. Den lägre lönen skulle ändå ge mer än vad den genomsnittliga ersättningen i etableringsbidraget motsvarar och den skulle minska kostnaden för företagen att anställa. Sannolikheten att arbetsgivare skulle anställa personer med lägre utbildningsnivå eller bristfällig yrkeserfarenhet skulle öka och fler människor skulle kunna gå från bidrag till arbete. Fler skulle helt enkelt få in en fot på arbetsmarknaden och samla på sig den värdefulla erfarenhet som krävs för att de också ska kunna stå på egna ben och försörja sig själv och sin familj. Mot bakgrund av detta föreslås ställa sig bakom att starta en utredning om att införa inträdesjobb som ny anställningsform i lagen om anställningsskydd (LAS).
mot · H602424 · 2018-11-16 00:00:00 — Reformera lagen om anställningsskydd (LAS) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att utöka undantagen i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. För att fler människor ska få möjlighet att känna tryggheten som det innebär att ha ett jobb att gå till och för att fler människor ska kunna förverkliga sina drömmar behövs en arbetsrättslagstiftning som skapar förutsättningar för fler jobb och som ger små företag förutsättningar att växa sig starka. Svensk arbetsrätt är inte anpassad efter dagens och framtidens mer flexibla och snabbföränderliga ekonomi och arbetsmarknad. De hinder som står i vägen för nya jobb måste bort så att risken och kostnaden när det gäller att anställa minskar, och därför behöver lagen om anställningsskydd (LAS) reformeras. Exempel på något som kräver förändringar är LAS turordningsregler. Huvudregeln innebär att den som arbetat kortast tid på en arbetsplats ska sägas upp först då en arbetsgivare tvingas säga upp personal på grund av arbetsbrist. Detta är sist-in-först-ut-principen. Turordningsreglerna är särskilt problematiska för mindre företag som befinner sig i en expansionsfas. De här företagen är särskilt känsliga och beroende av att ha rätt person på rätt plats inom företaget för att kunna växa, och det är just genom fler och växande företag som vi också skapar fler jobb och lägger grunden för välfärden. 4 av 5 nya jobb skapas nämligen av . Det är där potentialen finns. En förutsättning för att jobben ska växa fram är dock att företagen vill, kan och vågar anställa. Om lagstiftaren gör det dyrt eller krångligt så kommer färre att göra det. Arbetsgivaren, som är den som har rätt att leda och fördela arbetet, ska ha rätt att sätta samman sitt team av medarbetare och borde därför också i större utsträckning få bestämma vem som behöver sägas upp inom det egna bolaget. Det finns dock flera andra viktiga skäl att utreda hur turordningsreglerna kan bli mer flexibla. För det första gör turordningsreglerna att unga och invandrare får svårare att etablera sig på arbetsmarknaden då de ofta saknar av anställning. Det är problematiskt med tanke på den enorma integrationsutmaning som står inför. För det andra är turordningsreglerna orättvisa mot hårt arbetande medarbetare eftersom de bortser från kompetens och arbetsinsats. För det tredje låser turordningsreglerna i LAS fast människor som vantrivs på jobbet. Vissa människor vågar inte byta arbete på grund av att risken att bli uppsagd då ökar i och med bytet till den nya arbetsplatsen. Det är varken tryggt eller rättvist. kan ett företag med högst tio anställda undanta två personer från turordningsreglerna vid uppsägning, men det räcker inte. Alla företag, oavsett storlek, bör kunna undanta fyra personer från turordningsreglerna. LAS behöver därför reformeras. En reformering av LAS är nödvändig för att fler företag ska kunna växa sig starka och våga anställa och för att fler människor i ska få chansen till ett jobb. Därför föreslås ställa sig bakom att utreda frågan om att utöka undantagen i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS).
mot · H602426 · 2018-11-19 00:00:00 — Arbete och utbildning ska löna sig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett avskaffande av värnskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över effekterna av en sänkning av marginalskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den nedre brytpunkten och tillkännager detta för regeringen. tillhör de länder i världen som har högst skatt på arbete. Skatten på arbete kan därför inte öka mer utan måste sänkas. Det måste löna sig bättre att arbeta, utbilda sig och att ta ansvar. Värnskatten bör avskaffas och färre bör betala statlig skatt. Dessutom måste marginalskatterna bli mer likvärdiga de marginalskatter som finns i våra konkurrentländer. Värnskatt är namnet på en extra statlig inkomstskatt som infördes . Vid införandet var tanken att skatten skulle vara tillfällig, max , men den har visat sig bli mycket seglivad trots att den inbringar av statens totala skatteintäkter. Att värnskatten finns kvar är märkligt med tanke på den omfattande forskning som finns i ämnet, vilken visar att dagens värnskatt kan tas bort utan att statens skatteintäkter skulle minska. Denna uppfattning har framförts i men också i rapporter från , utvärdering (IFAU) och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). I en rapport publicerad av Timbro () hävdas till och med att staten skulle öka sina skatteintäkter med om värnskatten avskaffades. Naturligtvis kan man undra varför statens skatteintäkter inte ökar då skattenivån höjs, men olika experter menar att de höga skattesatserna påverkar vårt beteende. Detta var ju också ett av motiven vid alliansregeringens införande av jobbskatteavdragen – en reform som fick stort gensvar bland arbetskraften och som har bidragit stort till att motivera fler att anamma arbetslinjen och därmed bidragit till att öka samhällets skatteintäkter. Värnskatten i kombination med den avtrappning av jobbskatteavdraget som S/MP-regeringen genomförde för personer som tjänar innebar att marginalskatten för den gruppen höjdes från (i högskattekommuner). Det är inte rimligt. I synnerhet som vi redan är det land i EU, och i världen, som har högst marginalskatter. Av en sammanställning som Ekonomifakta har gjort framgår också att få länder kan mäta sig med då det gäller vid vilken nivå på månadsinkomst marginalskatten slår till. I ligger den nedre brytpunkten vid månadslöner på medan man i kan tjäna dubbelt så mycket innan marginalskatten är . Detta försvårar naturligtvis för att vara konkurrenskraftigt vid rekrytering av högutbildade. menar att de genomförda skattehöjningarna kommer att få en klart negativ effekt för kompetensförsörjningen. Eftersom de signalerar till presumtiva studenter att det kommer att löna sig ännu sämre än att utbilda sig. Detta blir kontraproduktivt, något som även bekräftas i en studie från som visar att är ett av de länder inom där det lönar sig allra minst att utbilda sig. Med hänvisning till ovan anser undertecknade att skatten på arbete bör sänkas så att arbete och utbildning lönar sig. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H602430 · 2018-11-19 00:00:00 — Ett starkare skydd för fornlämningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare skydd för fornlämningar och tillkännager detta för regeringen. Svenska arkeologer kastar amulettringar och andra urgamla fornfynd från järnåldern och vikingatiden till synes som följd av ett snedvridet marknadstänkande. Enligt en arkeolog vid , , finns det order från länsstyrelserna att så få fynd som möjligt ska tillvaratas, och han menar att ingen i arkeologbranschen vill få ett rykte om sig som fyndkramare. I en krönika i har vittnat om en arkeologisk förundersökning av boplatslämningar från brons- och järnåldern inför ombyggnaden av Trafikplats Flädie på utanför . Han hänvisar till öppna arkiv (bland annat rapport 2016:38) där det framgår att mynt, knivar, ornamenterade bleck, en ring och en vikt från vikingatiden eller tidig medeltid hamnat i kolumnen gallrade. Av kostnadsskäl gallrar man enorma mängder unika föremål, som hade sparats i en lång rad andra länder. Det är inte rimligt att kulturarvet läggs ut på entreprenad till lägstbjudande där många historiska och unika föremål slängs. Det är inte heller rimligt att svensk historia och vårt kulturarv aktivt raseras, som följd av att det för stunden inte prioriteras tillräckligt. Regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till ett starkare skydd av fornlämningar.
mot · H602435 · 2018-11-19 00:00:00 — Hot mot och ansvar som förtroendevalda ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen gällande uppmaning till brott av förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för hot mot förtroendevalda politiker genom att låta det klassas som demokratibrott och tillkännager detta för regeringen. har länge stuckit ut som ett land där man respekterar olikheter och värnar människors olika åsikter. Dessvärre har dock den offentliga debatten i mångt och mycket blivit mer polariserad . Förtroendevalda politiker har i vissa fall direkt uppmanat medborgare att riva ned eller förstöra politiska motståndares budskap, och det finns fall då folkvalda politiker själva deltagit i tillståndslösa demonstrationer eller till och med våldsamma upplopp. Som förtroendevald är man inte bara en röst för folket, man bör även vara ett föredöme, varför det är orimligt att det inte ska vara extra grovt när en förtroendevald uppmuntrar till att bryta mot lagen. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som syftar till hårda straff för förtroendevalda som uppmanar till skadegörelse, hot, misshandel eller andra brott. Förtroendevalda har en lång rad uppgifter gentemot vårt samhälle, och tack vare demokratin är offentlighetsprincipen kring det politiska arbetet väl förankrad. Att vara en offentlig person i demokratins tjänst medför dessvärre också mindre roliga händelser. De som drabbas hårdast är kontroversiella och särskilt inflytelserika personer, men i skymundan sker också omfattande påhopp på lokalpolitiker (som ofta inte ens är heltidspolitiker). Som en följd av dessa hot har ett flertal förtroendevalda valt att avsluta sitt politiska engagemang, och i flera fall har förövaren lyckats tysta politiska budskap. Dessa hot är per definition angrepp mot vår demokrati, när åsikts- och yttrandefriheten inskränks. Dessvärre varierar säkerheten i olika delar av landet och endast ett fåtal av dessa brott upp. För de som döms är straffet i många fall förhållandevis lågt vilket föranleder att flera förövare utan problem kan fortsätta med sitt antidemokratiska beteende, med mer lidande och ett svårare politiskt klimat som följd. För att polisen lättare skulle kunna utreda demokratibrott mot förtroendevalda och journalister inrättades de så kallade demokrati- och hatbrottsgrupperna i våra tre storstadsregioner , och . Verksamheterna är numer permanenta med syftet att utreda hatbrott och demokratibrott mot politiker och journalister. Problemet med utredningen av brott riktade mot lokalpolitiker ligger främst i hanteringen av brottsrubricering. Det finns nämligen ingen brottsrubricering som kallas demokratibrott, trots att det är precis vad det är. Istället förpassas offentliga personer till att lämna in en anmälan om olaga hot, vilket gör att brottet nedprioriteras och nedvärderas. Det gör likaså att det blir svårare att kartlägga antalet demokratibrott, då statistik på företeelsen saknas. Regeringen bör föreslå en brottsrubricering för demokratibrott där hot mot politiker inkluderas.
mot · H602436 · 2018-11-19 00:00:00 — Hänsyn till kvalifikationer i samband med flyktingmottagande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning och tillkännager detta för regeringen. har varit med i FN:s vidarebosättningssystem och vi är som land internationellt kända för att vara solidariska gentemot medmänniskor som söker skydd och hjälp, då främst genom ett generöst internationellt bistånd. Detta ska vi vara stolta över, och det råder en bred enighet om att vi bör fortsätta bistå med att ta emot flyktingar som är i behov av att komma till ett nytt värdland genom FN:s kvotflyktingsystem, när förutsättningarna för ett värdigt mottagande finns. som vi kan tycka att detta är en viktig insats kan vi inte bortse ifrån alla de problem som finns i som en följd av den förda migrationspolitiken, där asylinvandringen innebär och har inneburit en stor påfrestning för det svenska mottagandet. Detta minskar möjligheten till ett värdigt mottagande. Om vi bortser ifrån det och istället fokuserar på att många, oavsett vilken sorts flyktingar de är, får det svårt att bli en del av det svenska samhället, är det tydligt att det finns mycket att göra. Det finns oändligt många flyktingar som vill få hjälp av FN att bosätta sig i andra länder och många av dessa innehar kvalifikationer, erfarenheter och utbildning som är i behov av. Då ett av de bästa sätten att bli en del av den svenska gemenskapen är att snabbt få in en fot på arbetsmarknaden kan man på detta sätt slå två flugor i en smäll genom att de flyktingar vars yrkeskompetens behövs i premieras i de fall då två i övrigt likvärdiga kandidater står emot varandra. Dessa har en större chans att bli en del av det svenska samhället än slumpvis utvalda personer som kanske har långt att gå för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Personer som innehar kompetens vi saknar kan således få en snabbstart i där de lär känna personer inom samma yrkeskategori som de har en ökad chans till naturlig samhällsorientering. Regeringen bör utreda möjligheten till detta.
mot · H602437 · 2018-11-19 00:00:00 — Import av odlad fisk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kontrollen av importerad odlad fisk och tillkännager detta för regeringen. importerade odlad lax från för . Det har dock visat sig att dessa odlingar inte är helt oproblematiska, vilket flera vittnesmål pekat på, däribland en svensk författare som filmade fiskarna i norska laxodlingar. Filmmaterialet har visat på sjuka fiskar med svamp, stora sår och förvridna kroppar. Det har även visat sig att laxodlingarna har en negativ påverkan på det vilda laxbeståndet, som enligt flera rapporter bidragit till att antalet laxar som vandrat upp för norska älvar har halverats . Norska vetenskapliga rådet ska enligt författaren som filmat detta ha angett lus- och infektionsspridning från förrymda laxar inom odlingsindustrin som den största anledningen till ohälsan även bland vilda laxar. Den norska odlingsbranschen har själv angett att det enbart dog 53 miljoner laxar i norska odlingskassar och att mat därmed gick till spillo (därmed motsvarande foder, i form av annan fisk). De norska odlingarna är dessvärre inte ett undantag inom laxindustrin, utan det har även visat sig vara ett problem i där man valt att använda så mycket antibiotika och bekämpningsmedel i odlingarna att det läcker ut i naturen vilket resulterat i att ett 40-tal vikar förorenats. Problemen i har bland annat tydliggjorts efter att fish health inspectors besökte en fiskodling . Inspektionen skedde efter tidigare avslöjanden om lax som angreps av hundratals löss och resulterade i ett rekommendationsbrev till företaget då antalet löss överskred det tillåtna antalet per fisk. Vidare menade inspektörerna att företaget borde se över nuvarande åtgärder och om behov fanns ta hjälp av veterinärrådgivning för att förebygga, kontrollera och minska antalet parasiter. En representant för den skotska organisationen uppgav vidare att hela 82 fiskodlingar överskred antalet löss per fisk och år , varför det påbörjats en kampanj för att vidta rättsliga åtgärder då den skotska djurskyddslagen inte ansågs följas. Tidningen har rapporterat att världens laxodlingsföretag spenderar på att försöka ta bort de utspridda laxlössen med medföljande smittor. Som följd av att dessa problem blivit allt värre har produktionen av odlad fisk minskat på flera håll , då lösningen för industrin är att använda sig av mer kemikalier. Det råder med andra ord ingen tvekan om att laxodlingar inte är helt oproblematiska. Vare sig det handlar om att stora mängder giftiga kemikalier används inom industrin eller att många av de fiskar som vi senare ska äta är smittade eller angripna av sjukdomar och parasiter är det viktigt med en god kontroll över fisken. Regeringen bör se över kontrollen av importerad odlad fisk.
mot · H602439 · 2018-11-19 00:00:00 — Krav på uppehållsrätt från ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om krav på uppehållsrätt för utbetalning av stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagstiftning för att möjliggöra återbetalningskrav när bidrag betalats ut felaktigt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk och tillkännager detta för regeringen. En grundläggande och viktig princip för att ett välfärdsland som ska fungera är att samhällsservicen sker för en specifik grupp som gemensamt finansierar den. Svenska myndigheter ansvarar för svenska medborgare på samma sätt som myndigheter i andra länder ansvarar för sina medborgare. får inte ta hänsyn till om den som söker bidrag hos dem är i lagligt eller inte på grund av en ny lagtolkning. ska i och med detta enbart ta ställning till om personen bedöms bo i eller inte. Det innebär att personer från ett annat EU-land som saknar uppehållsrätt kan få bidrag som barnbidrag, föräldrapenning och bostadsbidrag, på bekostnad av övriga skattebetalare. Krav på att en sökande ska ha jobb eller bostad för att anses vara bosatt i saknas. Vad som är grunden för är helhetsbedömningen där den sökandes avsikter att stanna i landet vägs in. Det enda som egentligen sker är att den sökande kan få visa utdrag på att vederbörande gått ur socialförsäkringssystemet i hemlandet. I övrigt är det enbart personens egna uppgifter som bygger sin bedömning på och den kan inte ställa något som helst krav på rätt att uppehålla sig i eller ens redogöra för en aktuell adress. Avsaknaden av krav på laglig vistelse innebär inte bara orättvisa utan det försämrar enligt likaså möjligheten att kontrollera att bidrag inte betalas ut på fel grunder. Trots att felaktigheter upptäckts och utbetalningar har skett kan inte dra tillbaka bidragen då den enbart får göra en bedömning om personen i fråga bor i vid det aktuella tillfället. Så länge en bidragstagares livsvillkor anses vara desamma och vederbörande har beviljats bidrag tidigare måste bidragen fortsätta att betalas ut. Eftersom de som saknar vistelserätt i inte heller är folkbokförda här kan de enkelt flytta utomlands och behålla bidrag från , vars kontrollmöjligheter ytterligare försvåras. Principen om lika inför lagen borde nog de flesta hålla med om är sund. är det dock inte så det fungerar inom alla samhällsområden. Dels har sämre kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare, dels kan den inte dra tillbaka bidrag även om handlingar varit falska. bör därför ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag som syftar till att krav på uppehållsrätt tas fram, att återbetalningskrav ska bli möjligt samt att det görs en generell justering av lagstiftningen för att förhindra fusk inom detta område.
mot · H602441 · 2018-11-19 00:00:00 — Rättsväsendets åtkomst till hälso- och sjukvårdsuppgifter rörande krigs- eller terrorbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen åtkomst till hälso- och sjukvårdsuppgifter i de fall det kan handla om krigs- eller terrorbrott och tillkännager detta för regeringen. Rättsväsendets förmåga att förebygga terrorbrott och radikalisering i samhället har kommit att bli en allt mer aktuell fråga till följd av det ökade terrorhotet och till följd av en allt mer omfattande radikalisering. För att hantera dessa problem önskar polisen se fler sekretessbrytande bestämmelser, så att myndigheter smidigt kan utbyta information utan att bryta mot lagen för att säkerställa vår trygghet. Polisen hindras från att ta del av viktig information från hälso- och sjukvården, då känsliga uppgifter inte får röjas, även när exempelvis terroristbrott ska förebyggas eller förhindras. I takt med Islamiska statens frammarsch i kunde vi höra rapporter om terrorister som återvänt till för att få sjukvård. Trots att sjukhuspersonal kunnat vittna om att patienten vårdas för skador som lär ha orsakats i krig har polisen av integritetsskäl inte haft någon möjlighet att ta del av uppgifterna. I de fall då patienten kan misstänkas för olika typer av brott (krigsbrott, terroristbrott eller medhjälp till terroristbrott) har polisens arbete försvårats avsevärt. Regeringen bör säkerställa att den typen av information framöver når polis och säkerhetstjänst för att på bästa sätt kunna lagföra brottslingar eller förhindra framtida brott.