mot · H6022733 · 2018-11-30 00:00:00 — Det beror på att fossila bränslen fortfarande utgör av den totala energianvändningen inom sektorn. För att nå etappmålet till 2030 måste utsläppen från inrikes transporter minska jämfört med nivåer. Detta gäller inte inrikes flyg som ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Totalt måste utsläppen minska med koldioxid till 2030. Det motsvarar det årliga utsläppet från drygt 370 000 personbilar. Att bryta fossilberoendet och minska utsläppen inom transportsektorn är både nödvändigt och möjligt. Men det förutsätter ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt. Det innebär fler elbilar och att fossila bränslen ersätts av hållbart producerade biodrivmedel. Det innebär också att transporter flyttas över från väg till mer miljövänliga alternativ som järnväg och sjöfart. måste samhället utvecklas så att cykel, gång och kollektivtrafik kan ersätta många av de resor som sker med bil, framförallt i städerna. Den rödgröna regeringen har genomfört flera viktiga satsningar som bidrar till denna omställning. Arbetet med att minska transportsektorns klimatpåverkan handlar i hög grad om att göra alternativ med låga utsläpp så attraktiva som möjligt. Grundprincipen är att klimatvänliga alternativ ska löna sig, som det ska kosta mer att släppa ut. Det klimatsmarta valet ska vara det självklara valet. Bränslebytet minskar transportsektorns utsläpp genom nya långsiktiga regler som gör att bränsleleverantörernas fossila avtryck minskar. Som en del av satsningen införs en så kallad reduktionsplikt i . Reduktionsplikten innebär att drivmedelsföretag är skyldiga att minska utsläppen av växthusgaser genom att successivt fasa ut den fossila andelen i sina bränslen. förändras delar av drivmedelsskatten så att skatten gynnar rena biodrivmedel och bränslen blandade med en hög andel biodrivmedel, vilket stärker deras konkurrenskraft. 3.4 Bonus–malus-system och elcykelpremie Regeringen har infört ett bonus–malus-system för nya, lätta fordon. Systemet innebär att miljöanpassade fordon med låga koldioxidutsläpp ger en bonus på vid inköp. Fordon med höga utsläpp får en högre skatt (malus). Satsningen ska öka andelen miljövänliga fordon, som den kompletterar drivmedelsskatterna som också har utformats för att gynna miljövänliga bränslen. Regeringen har också infört en elcykelpremie på vid inköp av en eldriven cykel, moped eller motorcykel. Klimatklivet ger investeringsstöd till företag, kommuner, regioner och organisationer. har totalt investerats av lokala aktörer och tillsammans. Stödet ges till de åtgärder som ger störst och mest varaktig utsläppsminskning investerad per krona. Det kan exempelvis vara laddstolpar för elfordon, infrastruktur för cykel eller biogasanläggningar. Tillsammans väntas de åtgärder som har fått stöd bidra med en årlig utsläppsminskning på koldioxid under åtgärdernas livslängd. Det motsvarar det årliga utsläppet från drygt 295 000 personbilar. Många av åtgärderna inom Klimatklivet stöttar även strukturella förändringar som finns kvar även när åtgärderna har avslutats. Det är viktigt att de utvärderingar som har gjorts av Klimatklivet tas till vara så att Klimatklivet kan utvecklas ytterligare. 3.6 Stadsmiljöavtal för cykel och kollektivtrafik Det är viktigt att ökningen av persontransporter i tätorter sker med kollektivtrafik, cykel och gång så att biltrafiken kan minska. –2018 har den rödgröna regeringen infört stadsmiljöavtal som innebär att regeringen bidrar med statlig medfinansiering till kommunala och regionala projekt som syftar till att höja stadsmiljöns kvaliteter. Det rör sig om investeringar i både ökad kollektivtrafik och cykelinfrastruktur. Stödet ligger på en miljard . 3.7 Åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan Enligt prognoser från Europeiska miljöbyrån kan flygets utsläpp utgöra av de totala utsläppen, om inte tillräckliga åtgärder vidtas. Men att genomföra internationella åtgärder som är verkningsfulla och minskar flygets klimatpåverkan är en långsam process. Därför är också nationella åtgärder viktiga. Regeringen har infört en flygskatt som innebär att flyget i högre utsträckning bär sina egna klimatkostnader. Regeringen gör också olika satsningar för att främja flygets användning av biobränsle. 3.8 Bred samverkan för ett fossilfritt Fossilfritt startades på initiativ av regeringen och är en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. Initiativet samlar kunskapen och förändringsviljan inom alla sektorer och synliggör det klimatarbete som sker runt om i landet. Fossilfritt samlar över 350 aktörer och antalet växer fortfarande. Engagemanget från näringslivet har varit starkt och inom ramen för sitt uppdrag utvecklar Fossilfritt tillsammans med flera näringslivsbranscher handlingsplaner för hur dessa branscher ska bli fossilfria och stärka sin konkurrenskraft. har redan nio olika branscher lämnat sina handlingsplaner till regeringen. Industriklivet är en långsiktig satsning som ska hjälpa svensk industri att ta klivet mot målet om nettonollutsläpp . Satsningen innebär ett investeringsstöd till svenska företag för att utveckla nya tekniska lösningar som minskar industrins utsläpp – från forsknings- och innovationsprojekt till fullskaliga anläggningar. Totalt satsade den rödgröna regeringen 300 miljoner mellan 2018–2040. 3.10 visar internationellt klimatledarskap går före i det internationella arbetet och stöttar länder som drabbas särskilt hårt av klimatförändringarna. är den största givarnationen per capita till flera klimatrelaterade fonder, bland annat Gröna klimatfonden. driver på i internationella förhandlingar för att fler länder ska öka sina ambitioner och ta ansvar för sin klimatpåverkan. Regeringen anser att EU:s klimatmål är för låga. driver därför på för att EU:s klimatmål skärps till att utsläppen då ska ha minskat med jämfört med . vill också att EU antar ett utsläppsmål om att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Därefter ska EU uppnå negativa utsläpp. bör all relevant EU-lagstiftning och alla relevanta EU-processer utformas så att de bidrar till att nå långsiktiga mål. Bland annat behövs ambitiösa koldioxidkrav på lätta och tunga fordon inom EU. 4 Förslag på politiska reformer För att 1,5-gradersmålet ska nås krävs ett kraftfullt internationellt klimatarbete. I det har en viktig del, och givetvis är också vårt arbete i EU avgörande. Ett viktigt steg är att skärpa EU:s utsläppsmål så att det ligger i linje med 1,5-gradersmål. Vi anser att bör driva denna fråga i EU. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi ser ett stort behov av att få en tydligare målstyrning av och genomslag för EU:s klimatarbete. För att åstadkomma det anser vi att ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag ska införas på EU-nivå. Regeringen bör verka för detta på EU-nivå. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. är det ofta som för statsstöd och andra stödsystem sätter krokben för länder som vill gå före i klimatarbetet. För att bana väg för de länder som vill gå före måste för statsstöd, stödsystem, budget och övrig politik reformeras så att de bidrar till ett fossilfritt samhälle och till genomförandet av EU:s del av . Vi anser att regeringen bör driva denna fråga på EU-nivå. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. I och med det klimatpolitiska ramverket har antagit bland de mest ambitiösa klimatmålen i världen, och vi har goda möjligheter att nå de högt satta målen. har länge visat att det går att ta ansvar för klimatet och ha en god ekonomisk utveckling. Minskad klimatpåverkan är också grunden för en långsiktig och hållbar ekonomi samt ett ökat välstånd. Genom att ta ansvar på hemmaplan visar vi också ledarskap internationellt. Men mot bakgrund av bland annat IPCC:s rapport om global uppvärmning behöver , liksom andra länder, snabba på klimatarbetet. Alla delar av samhället måste delta i omställningen och jobba gemensamt och målmedvetet för att minska utsläppen. Det kräver fortsatta politiska reformer och satsningar som styr oss bort från fossila bränslen, och som underlättar för individer och företag att göra klimatsmarta val. Sedan klimatlagen trädde i kraft har det blivit allt mer uppenbart att andra delar av den svenska lagstiftningen och styrningen inte är anpassad till de mål och regler som anges i ramverket. Regeringen behöver därför genomföra en översyn och anpassning av , , skogsvårdslagen och annan relevant lagstiftning så att den bidrar till uppfyllelse av de klimatmål som har beslutats av riksdag. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Förutom lagstiftningen behöver även andra regelverk anpassas till det klimatpolitiska ramverket och klimatlagen. Ett sådant område är samhällsmål som till exempel de transportpolitiska målen, som i vissa avseenden kan utgöra ett onödigt och oönskat hinder mot att uppnå sektorns klimatmål. Även sådana mål behöver ses över och vid behov anpassas så att de bidrar till uppfyllelse av klimatmålen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Det är angeläget att anta utsläppsmål för alla sektorer i samhället, som en del av det klimatpolitiska ramverket. de gröna anser därför att det ska tas fram förslag på ytterligare sektorsmål utöver det för transporter, med tydligt utpekat ansvar om genomförande, till exempel för sektorer som bostad och jordbruk. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Ett första och brådskande steg är att tydliggöra vilken myndighet som har huvudansvar för sektorsmålet för transporter. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. behöver det bli tydligare för beslutsfattare och allmänhet hur beslut inom den övriga politiken påverkar klimatmålen. är det fullt möjligt att en politiskt prioriterad förändring av lagstiftning inom ett annat område kan få negativa följder för möjligheten att uppnå klimatmålen utan att det uppfattas eller debatteras. I många fall är lagstiftarna omedvetna om att besluten påverkar klimatpolitiken, och utformningen eller genomförandet av den aktuella förändringen hade kanske sett annorlunda ut om konsekvenserna varit tydliga. Att inte vara tydlig med sådana konsekvenser strider mot ramverkets ambition om att skapa större transparens inom klimatpolitiken. de gröna menar därför att statsbudgeten ska redovisa hur anslag, anslagsförändringar och ändrad lagstiftning inom varje utgiftsområde påverkar utsläppen av växthusgaser. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Mot samma bakgrund är det viktigt att i statsbudgeten redovisa vilka utsläpp som sker inom varje departements ansvarsområde. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. För att undvika oönskade och oplanerade effekter som motverkar vår möjlighet att nå klimatmålen är det också centralt att klimatpåverkan av offentliga utredningars förslag alltid redovisas. de gröna föreslår därför att kommittéförordningen ändras så att detta blir ett grundläggande krav. Regleringsbrev till myndigheter behöver ses över och anpassas till det klimatpolitiska ramverket och klimatlagen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. de gröna anser att det är hög tid att ta fram ett kompletterande mål för den klimatpåverkan som bidrar till genom utsläpp från varor, resor och tjänster – dvs. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Det är känt att vår miljöpåverkan är större än vad vi mäter inom nationens gränser, genom offentlig och privat konsumtion. Vi anser också att regeringen bör initiera ett arbete som tar fram förslag på åtgärder som gör att vi kan nå ett sådant kompletterande klimatmål. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi anser också att de klimatfärdplaner som näringslivet tagit fram inom ramen för Fossilfritt ska tas tillvara. Vi föreslår därför att regeringen initierar ett arbete som ger förslag på att undanröja de hinder som lyfts fram i näringslivets klimatfärdplaner. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. de gröna anser att det är viktigt att det lokala klimatarbetet får stöd och riktlinjer så att det kan ta fart i hela landet. För att nå de nationella klimatmål som finns knutna till det klimatpolitiska ramverket krävs åtgärder på alla nivåer – lokalt, regionalt och nationellt. Förutsättningarna i enskilda kommuner ser väldigt olika ut; någon kommun är glest befolkad och har en stor industri, en annan kommun har stor bilpendling och en tredje en flygplats inom kommunens gränser. Med olika förutsättningar behöver varje kommun ta sitt klimatansvar. För att alla kommuner runtom i landet ska arbeta för att bidra till krävs inte bara positiva exempel, utan också lagstiftning. Vi anser att det bör lagstiftas om att kommunerna ska anta lokala klimatmål som bidrar till att nå de nationella klimatmålen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Förslagsvis bör denna lagstiftning göras inom ramen för kommunallagen. För att öka takten i det lokala klimatarbetet föreslår en nationell plattform till vilken kommunernas klimatarbete kopplas, där målsättningar och åtgärder för att nå dem redovisas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Där kan kommunernas åtaganden till 1,5-gradersmål och de nationella klimatmålen synliggöras. Där kan också kommunernas klimatåtgärder, klimatplaner och klimatbudgetar lyftas fram. Vi anser att kommunernas möjligheter att rapportera sitt klimatarbete behöver underlättas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. I första hand ser vi att det behövs förbättrad utsläppsstatistik på nivå hos berörda myndigheter. Ett konkret exempel är att inte längre redovisar statistik för långväga flygresor som kommuninvånare gör, vilket gör det svårt för enskilda kommuner att följa upp klimatpåverkan från invånarnas flygresor.