mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — Genom att införa en regel om att alla kommuner ska tillämpa ett aktivt val till når man grupper som inte känt till skolvalet eller haft bristfällig information om det. sätter det också press på kommunerna att informera om skolvalet samt vilka olika utbildningsalternativ som finns för varje elev. Det är viktigt att alla kommuner erbjuder information om skolvalet på de språk som behövs så att alla kan ta del av informationen. En stärkt lärarkår med fler karriärtjänster Svenska lärare ska känna stolthet över sitt yrke. Genom deras gärning får alla barn möjlighet att utvecklas till självständiga och kritiskt tänkande individer. Det är många som vill bli lärare – lägger man ihop de olika lärarutbildningarna är de högskolans största program. Men vem som helst ska inte kunna bli lärare. Det ska kräva ansträngning och vilja. vill höja kraven på den som vill komma in på lärarutbildningen. Det handlar dels om att komplettera antagningen med lämplighetsprov men också att införa krav på högre betyg i det ämne den blivande läraren ska undervisa i. Förtroende för professionen och frihet att påverka hur man arbetar ökar också läraryrkets attraktivitet. Väl ute i klassrummet behöver lärare befrias från onödiga administrativa uppgifter och avlastas av annan personal, exempelvis lärarassistenter. För att stärka lärare under hela arbetslivet är det viktigt att alla lärare har rätt till regelbunden kompetensutveckling under yrkeslivet. Skickliga lärare ska ha bra betalt. lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster, och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Regeringen har stoppat den utbyggnaden. Det är beklagligt. I stället behöver karriärlärarsystemet fortsätta att byggas ut. vill därför fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster och fördubblar anslaget till vår tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden. Rekrytera 5 000 lärare från utlandet till 2024 Enligt senaste prognos kommer det att saknas 80 000 lärare 2031 med dagens nivå av antal nybörjare och examensfrekvenser på lärarutbildningen. För ämneslärare på högstadiet och gymnasiet handlar det om ca 20 000 lärare. Enligt SCB:s senare prognos kommer det att saknas 33 500 ämneslärare i . Alla ämnen har dock inte lika stor brist. är problemet störst för språklärare och lärare i matematik/NO. Drygt hälften av de 16 500 lärare som nyanställdes hade inte någon pedagogisk högskoleutbildning. Som ett steg i ledet att hantera lärarbristen vill satsa på att rekrytera lärare utanför gränser. Vi vill inrätta ett statligt rekryteringsprogram som ska hjälpa huvudmännen att rekrytera 5 000 lärare från utlandet . Rekryteringsinsatserna ska rikta sig mot ämneslärare som ska jobba på högstadiet, gymnasiet eller inom den kommunala vuxenutbildningen. För att åstadkomma detta vill vi bl.a. göra det lättare för utländska lärare att få legitimation och jobba i , genomföra rekryteringsinsatser i länder med goda PISA-resultat, införa flyttbidrag till lärare som vill etablera sig i , etablera samarbeten med intressanta lärarhögskolor i utlandet och ge ett särskilt uppdrag till att arbeta för lärarrekrytering. Rekryteringsprogrammet ska vara statligt men bedrivas i nära samverkan med representanter för arbetsmarknadens parter och andra berörda organisationer och myndigheter. Stärk kvaliteten inom den högre utbildningen och öppna fler vägar till ingenjörsutbildningen Kvaliteten på många av landets högskoleutbildningar brister. Det finns flera rapporter som vittnar om att studier som räknas som heltid, dvs. , ibland har mycket låg andel lärarledda timmar och hög andel självstudier. vill därför inrätta ett särskilt kvalitetsstöd för att stärka kvaliteten och öka den lärarledda tiden på högskolan. Det behöver också öppnas upp fler vägar till ingenjörsutbildningen. erbjuder ett tjugotal universitet tekniska eller naturvetenskapliga basår för studenter som inte är behöriga till ingenjörsutbildningen och andra naturvetenskapliga utbildningar. sökte nästan 6 000 personer till en basårsutbildning, men bara 3 400 fick en plats. Det innebär att söktrycket är högre till basåret än till civilingenjörsutbildningen. Basåret är både en väg in för människor som vill bli ingenjörer, men som saknar rätt förkunskaper, och ett sätt för universiteten att rekrytera rätt studenter. Utvärderingar visar att studenterna som kommit in via basåret fullföljer utbildningen i högre grad än andra. Detta gäller särskilt för kvinnor. finns det inga särskilda medel för basår, utan universiteten finansierar utbildningen med pengar som är avsedda för den ordinarie utbildningen. Ofta tas pengarna från just ingenjörsutbildningen. Detta leder till mindre resurser för ordinarie utbildning och innebär att universiteten har svårt att öka platserna på basåret trots att efterfrågan är hög. Till exempel fick lägga ned basårsverksamheten 2013 eftersom det inte fanns några pengar. Året därefter öppnade basåret dock igen efter omprioriteringar. En sådan ryckighet är inte bra för verksamheten – därför behövs särskilda medel. Därför avsätter vi till de universitet och högskolor som erbjuder tekniskt och/eller naturvetenskapligt basår. 8 Effekterna av politik De förslag som presenteras i denna vårmotion är fullt finansierade i förhållande till den bana för offentliga finanser som presenteras i den ekonomiska vårpropositionen . Till skillnad mot regeringen inkluderar i denna bana reformer på för jobb, trygghet och välfärd – en stor del av våra kommande vallöften. Regeringen inkluderar däremot inte några vallöften i sina beräkningar av offentliga finanser. När Socialdemokraterna och har presenterat sina vallöften kommer dessa antingen att behöva finansieras med skattehöjningar eller genom att försvaga offentliga finanser i motsvarande grad. tar inte i denna motion ställning till hur stora utrymmen det kan komma att finnas den kommande mandatperioden, men genom att finansiera de reformer som presenterats ökar sannolikheten att det med politik finns utrymme att tillföra resurser till vård, skola och omsorg utan att äventyra långsiktigt uthålliga offentliga finanser eller behöva genomföra stora skattehöjningar. Det omvända gäller för de stora utgiftslöften som är att vänta från framför allt Socialdemokraterna. På lång sikt är skillnaden ännu större. Den demografiska utvecklingen mot en allt mindre andel i arbetsför ålder kommer att fortsätta åtminstone till 2030. Ska vi klara att upprätthålla en hög standard i välfärden är det viktigt att på lång sikt stärka välfärdens finansiering genom fler arbetade timmar och en högre produktivitet. De reformer som presenteras i denna motion syftar bl.a. till detta. Som framgår av figur 23 nedan bedöms antalet arbetade timmar öka motsvarande knappt 70 000 helårsarbetskrafter. Det motsvarar en ökning . Givet vissa antaganden om hur produktiviteten ser ut för dessa arbetade timmar[12] innebär detta en ökning av den långsiktiga BNP-nivån . En högre BNP-nivå leder till en förstärkning av offentliga finanser – med beräkningar för detta samband innebär en högre BNP-nivå på en varaktig budgetförstärkning på . En stor del av förstärkningen skulle gå direkt till kommunerna i form av högre kommunalskatteintäkter. De exakta effekterna av enskilda förslag är som alltid osäkra, men att de reformer som presenteras i denna motion kommer att stärka välfärdens finansiering är väl förankrat i forskningen. Givet att de aktiva budgetförstärkningar som beskrivs ovan är en långsiktig bedömning utgör de inget skarpt utrymme för reformer i denna budget, men visar dock på vikten av en politik som fokuserar på fler i arbete och lägre bidragskostnader. 8.2 Jobb och sysselsättning Effekterna av politik är en varaktigt högre sysselsättning och ett mindre utanförskap. Nedan beskrivs på vilket sätt de prioriterade reformer som föreslår för nästa mandatperiod påverkar sysselsättningen. Sammantaget bedöms sysselsättningseffekterna uppgå till över 70 000 fler sysselsatta. En politik för högre sysselsättning bör stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan det beror på lång sikt på hur många människor som vill och kan arbeta och på hur väl arbetsmarknaden fungerar. Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, dvs. om arbetskraften ökar , ökar sysselsättningen . Det visar att när fler vill vara med och jobba så blir också jobben fler. större utbudsstimulerande reformer är följande: Sänkt skatt på arbetsinkomster sänker marginaleffekterna för dem med låga inkomster att träda in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna av skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster är positiva och kan på goda grunder förväntas öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och . Vi satsar därför på ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster, som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Reformen beräknas öka sysselsättningen med 14 000 fler sysselsatta. På lång sikt förväntas antalet arbetade timmar öka med motsvarande 17 000 årsarbetskrafter. Ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre ökar drivkrafterna för äldre att arbeta, vilket är centralt med en åldrande befolkning. Sedan åtgärden infördes av alliansregeringen har antalet sysselsatta ökat med 110 000 personer, en ökning av antalet sysselsatta . Vi satsar för att göra det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre än mer fördelaktigt och även gälla de som har fyllt vid beskattningsårets ingång. Sammantaget beräknas reformen öka den varaktiga sysselsättningen med 12 000 fler sysselsatta. har efter regeringens skattehöjningar återigen världens högsta marginalskatter. Det minskar drivkrafterna att arbeta mer. vill att så få lärare och sjuksköterskor som möjligt ska betala statlig skatt. Därför höjer vi som ett första steg brytpunkten med . Förändringen beräknas minska statens intäkter med och förväntas öka antalet helårsarbetskrafter med 4 500 när redan sysselsatta ökar sin arbetstid. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfälliga ersättningar då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Sjukfrånvaron har ökat markant, trots att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte har försämrats. Också i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen tog bort och föreslår flera reformer för att stärka dagens rehabiliteringskedja och möjliggöra fler förebyggande insatser. föreslår också åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft genom att bl.a. sänka anställningskostnaderna för grupper som står längre ifrån arbetsmarknaden och stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster som också är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. större efterfrågestimulerande reformer är följande: Utvärderingar visar att nystartsjobben leder till att arbetslösa lämnar arbetslöshet för arbete fortare än de annars skulle ha gjort. Därför vill att fler företag ska kunna använda nystartsjobben. Antalet nystartsjobb har sjunkit , bl.a. på grund av ökade krav på arbetsgivare att inte bara erbjuda kollektivavtalad lön utan också kollektivavtalade villkor. vill återgå till de regler som gällde tidigare, nämligen att det krävs lön i nivå med kollektivavtal, men inte övriga villkor. Reformen bedöms öka sysselsättningen med 8 000 personer. För att stärka integrationen och för att fler ska kunna lämna utanförskap för jobb vill vi tillsammans med Alliansen införa en ny förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen: inträdesjobb. Anställningsformen kommer att göra det billigare för företagen att anställa och gör att fler vågar satsa på en tidigare oprövad person. Anställningsformen kommer att göra det möjligt för fler att få en fot in på arbetsmarknaden, få värdefull erfarenhet och kunskap och därmed kunna gå vidare i arbetslivet. Reformen beräknas öka sysselsättningen med över 10 000 fler sysselsatta. Figur 28 Varaktiga effekter av politik på sysselsättning och årsarbetskrafter Sänkt åldersgräns för förhöjt jobbskatteavdrag för äldre Källa: samt egna beräkningar. Denna budgetmotion innehåller flera förslag som påverkar hushållens ekonomi. Nedan redovisas tre typfall, två barnfamiljer med olika inkomster och en person som arbetar. Reformerna som påverkar dessa hushåll är jobbskatteavdrag, förstärkt jobbskatteavdrag för de , höjd brytpunkt, höjd reducerad moms från och avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgifter. Detaljerna kring förslagen om sänkt skatt för pensionärer och förstärkt grundskydd i pensionssystemet är inte klara ännu, och därför redovisas inga effekter av dessa åtgärder som förstärker ekonomin för en stor grupp av pensionärer. Familjen med en busschaufför och en undersköterska får en förbättrad ekonomi med , ekonomin för familjen med en personalvetare och en inköpare stärks med och för en person som arbetar ökar den disponibla inkomsten med . Detaljerna redovisas i tabellerna nedan. Figur 29 Effekter på hushållens ekonomi av reformer och finansiering uttryckt i förändrad årsinkomst efter skatt Effekter på hushållens ekonomi Exempelhushåll 1 - busschaufför och undersköterska som båda jobbar heltid Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgifter[13] Exempelhushåll 2 – personalvetare och inköpare som båda jobbar heltid Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgifter[14] Exempelhushåll 3 – ensamstående som jobbar Jobbskatteavdraget[15] Källa: 2018:512. 8.4 En politik för rättvis fördelning och social rörlighet Välfärdssamhällets kanske viktigaste framgångar handlar om reformer som har gett ökade livschanser till breda grupper som inte fått samma möjligheter. Det handlar bl.a. om enhetsskolan och utbyggnaden av högskolan som gav också begåvade barn med fattiga föräldrar möjlighet att utbilda sig och göra klassresor. På samma sätt gjorde reformer som individuell beskattning, föräldraledighet och utbyggd förskola att kvinnors förutsättningar för arbete och egen försörjning förbättrades kraftigt. Dessa reformer var inte bara moraliskt rätt utan också klok ekonomisk politik. Att kvinnor jobbar i högre grad än i andra länder är fortfarande huvudförklaringen till att har högst sysselsättningsgrad i EU. kommer återigen att pröva det svenska samhällets förmåga att ge människor möjlighet till ett bättre liv för sig och sina barn. kommer vi att ha tagit emot en halv miljon människor till . Dessa har i genomsnitt sämre förutsättningar att åtminstone initialt bli framgångsrika här då deras utbildning och erfarenheter ofta inte är anpassade för den svenska arbetsmarknaden. Hur stora möjligheter dessa människor, och deras barn, ges är en helt central fråga för framöver. Här utgör det svenska välfärdssamhället både möjligheter och problem. En uppenbar möjlighet är att tack vare omfattande marknadsekonomiska reformer på många sätt har en välfungerande ekonomi. De jobb som tillkommer kommer främst i privat sektor, inte som tidigare genom en ohållbar utökning av den offentliga sektorn. Reformerna av arbetsmarknaden har bidragit till att 400 000 jobb har tillkommit sedan finanskrisen, huvuddelen till följd av att fler personer födda i andra länder har fått arbete. är det uppenbart att höga bidragsnivåer, reglerade arbetsmarknad och stela lönestruktur försvårar integrationen och minskar möjligheterna att ta det första steget in på svensk arbetsmarknad. För låga incitament till arbete för framför allt låga inkomster riskerar att skapa fattigdomsfällor för stora grupper, särskilt när det kombineras med låga jobbchanser. Till det ska läggas de brister i välfärden, inte minst i skolan, som har blivit allt tydligare . Sammantaget finns det risk för ett utanförskap som både är långvarigt och som kan gå i arv till efterkommande generationer. Insatserna för som helhet är stora och ingen uppgift är viktigare än att se till att så många som möjligt kan få ett jobb. politik för rättvis fördelning och social rörlighet består främst av en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan de som har ett jobb och de som inte har ett och det viktigaste vi kan göra är förbättra jobbmöjligheterna – för alla. I denna budgetmotion presenterar vi förslag som förbättrar integrationen och skapar nära 70 000 nya jobb. Den andra delen av fördelningspolitiken är att skapa trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion omfattande reformer för att stärka välfärdens kärnverksamhet. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad de med låga inkomster. 9 Finansieringen av reformer Finansieringen för de reformer som presenteras i vårmotionen utgår i huvudsak från de finansieringsförslag som presenterades i budgetmotionen . I detta kapitel sammanfattas de större finansieringsposterna. A-kassan och aktivitetsstödet reformeras i enlighet med vad som beskrivs i kapitel 7.1 som karensdagen i a-kassan föreslås återinföras medan regeringens deltidsregel vad gäller a-kassan avskaffas. Sammantaget bedöms dessa reformer stärka de offentliga finanserna med ca . Förslagen kring kvalificering in i de svenska ersättningssystemen bedöms stärka de offentliga finanserna med . De reformer inom sjukförsäkringen som beskrivs i höstens budgetmotion tillsammans med återställandet av de anslagsökningar gällande sjukpenningen och sjuk- och aktivitetsersättning som återfanns i budgetpropositionen bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . Arbetsmarknadspolitiken effektiviseras genom att anslaget till bl.a. Arbetsförmedlingen och och bör minska i likhet med förslagen i budgetmotion . Sammantaget bedöms dessa förslag stärka de offentliga finanserna med . föreslås att anslaget till arbetsmarknadsutbildningen minskas och extratjänsterna och tillhörande stimulansbidrag, beredskapsjobben samt utbildningskontrakten avskaffas. Möjligheten att kvalificera sig till a-kassa efter nystartsjobb avskaffas. Sammantaget bedöms dessa förslag stärka de offentliga finanserna med . Byggsubventionerna avskaffas som de effektiviseringar som föreslogs i budgetmotion vad gäller utgiftsområde 20 och utgiftsområde 23 följs upp. Sammantaget stärker detta de offentliga finanserna med . Delar av denna finansiering är tillfällig till 2021, vilket har justerats för i den reformtabell som presenteras i inledningen av kapitel 7 (figur 14). De medel för långsiktig satsning på socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden i hela som avsatts inom ramen för utgiftsområde 13 och utgiftsområde 19 omprioriteras för att finansiera exempelvis utökade väginvesteringar, fler poliser i hela landet samt bättre integrationen genom inträdesjobben. Till detta läggs även ett besparingsbeting på statens myndigheter i form av en 30-procentig nedskrivning av PLO-uppräkningen. Rättsväsendet, försvaret, universiteten och infrastrukturanslaget undantas från denna besparing. Sammantaget bedöms detta besparingsbeting stärka de offentliga finanserna med nära på . Övriga utgiftsminskningar uppgår till ca . Det rör exempelvis minskat anslag till med , avskaffat studiestartsstöd, höjda påminnelseavgifter till CSN, minskade rikthyror för myndigheter i , ändrade regler för efterlevandestöd för dem som lever på exempelvis HVB-hem, återställd grundnivå i föräldrapenningen samt omfördelning av anslagsökningar inom framför allt utgiftsområde 9, utgiftsområde 13 och utgiftsområde 17, såsom gratis entré på museer, inrättandet av en delegation mot segregation samt medel för lovaktiviteter. För att finansiera delar av våra skattesänkningar vill vi också höja den reducerade momssatsen från till . De ytterligare skattejusteringar som genomför för att finansiera prioriterade reformer återfinns i listan nedan: Avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Avskaffa skattelättnaden för sjuk- och aktivitetsersättningen. Höja skatte- och tulltilläggen. Höja fastighetsskatten för obebyggd tomtmark i enlighet med förslaget i budgetmotion . Slopa gruppregistreringen av moms. Återställa regeringens momssänkningar för naturguider och mindre reparationer. Avskaffa nedsättningen av energiskatten i gruvnäringen. Sammantaget skapar dessa skattejusteringar ett utrymme på ca , vilket används för att göra det mer lönsamt arbete. Delar av denna finansiering som gäller att återställa regeringens satsningar är tillfällig till 2021, vilket har justerats för i den reformtabell som presenteras i inledningen av kapitel 7 (figur 14). omprioriteringar inom skola och sjukvård För att finansiera reformer inom sjukvård och skolan omfördelar ett antal av de resursökningar som regeringen genomfört vad gäller skola och sjukvård. omprioriterar exempelvis det särskilda socioekonomiska stödet, samverkan för bäst skola samt de nationella skolutvecklingsprogrammen. Sammantaget skapar detta ett utrymme på ca , vilket används för att finansiera prioriterade reformer inom skolområdet. omprioriterar även professionsmiljarden, patientmiljarden, personalmiljarden, delar av det riktade statsbidraget inom psykiatrin samt medel för förlossningsvården. Sammantaget skapar detta ett utrymme på ca , vilket används för att finansiera prioriterade reformer inom sjukvården. Delar av denna finansiering är tillfällig till 2021, vilket har justerats för i den reformtabell som presenteras i inledningen av kapitel 7 (figur 14), exempelvis genom att vissa av de reformer som finansieras genom omfördelningen är tidsbegränsade till 2021. [1] Det finns andra sätt att genomföra penningpolitisk stimulans, men dessa är relativt oprövade i krissituationer. [2] Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . [3] Antal personer i åldersgruppen 15–. [4] Förändring i procentenheter. [5] Avser permanent höjning av nivå till 2021. Ytterligare höjningar kommer att tillkomma . [6] I denna beräkning har hänsyn tagits till att viss finansiering och vissa reformer är tidsbegränsade till 2021. Därav är netto lägre än summan för reformer och summan för finansiering. [7] Se 2018:241. [8] Se 2018:20. [9] Till utsatta grupper räknas arbetssökande som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga, har högst grundskoleutbildning, är eller är utomeuropeiskt födda. [10] RiR 2017:26. [11] Perspektiv på etableringsuppdraget, Arbetsförmedlingen 2017. [12] De arbetade timmar som ökar till följd av inträde på arbetsmarknaden antas ha en produktivitet som är lägre än genomsnittet, de arbetade timmar som sker genom att framförallt löntagare med högre inkomster arbetar fler timmar eller stannar kvar längre i arbete antas ha en produktivitet som är högre än genomsnittet. [13] I exemplet är de vuxna medlemmar i fackföreningarna Trafik och , respektive . [14] Personalvetaren antas vara medlem i (/månad) och inköparen i Handels (/månad) [15] Baserat på genomsnittlig månadslön för samtliga individer i ålderskategorin 65–i samtliga sektorer.