mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — Därför vill stärka med 10 000 fler polisanställda . kommer under nästa mandatperiod att öka anslaget till polisen med totalt jämfört med dagens nivå för att få fler poliser, höja polisernas löner och få fler att vilja utbilda sig till polis. Till skillnad från regeringen tillför vi de resurser som krävs. Polisen har analyserat resursbehovet för att nå 10 000 fler polisanställda t.o.m. . Av beräkningar framgår att regeringen fortsätter att underfinansiera svensk polis. Åtgärder för att lösa polisbristen Trots att det behövs fler poliser har vi det lägsta antalet poliser , som befolkningen ökar. Polistätheten är den lägsta . Det beror bl.a. på att rekordmånga poliser lämnar yrket. –2017 har ca 900 poliser lämnat yrket, varav i genomsnitt ca 435 på grund av annat än pension. Det är ökning jämfört med –2014. Och ökningen av antalet poliser som slutar är störst bland poliser . För att möjliggöra den kraftiga ökningen av antalet poliser krävs extraordinära insatser. Polisyrket behöver bli betydligt mer attraktivt som polisutbildningen förstärks. står hundratals platser vid polisutbildningen tomma. Det är helt centralt att förmå fler lämpliga personer att söka till polisutbildningen. En riktad lönesatsning för att höja polisyrket För att göra polisyrket mer attraktivt behöver polisernas löner bli högre. Många poliser vittnar om lönen som det enskilt största skälet till de många polisavgångarna. Trenden att erfarna poliser slutar behöver brytas. För att dessutom möjliggöra en kraftig ökning av antalet poliser krävs betydande insatser. vill därför tillföra resurser som skulle möjliggöra en höjning av polisernas löner med i snitt . Den exakta utformningen och fördelningen bestäms i förhandlingar mellan parterna. Ett mycket stort antal poliser kommer att behöva utbildas , men att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte. vill att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten. Satsningen innebär att det blir mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer någon att sluta behöver personen inte betala tillbaka de redan avskrivna delarna av lånet. Polisyrket är lika varierande som uppdraget. Polisutbildningen behöver därför anpassas med möjlighet att välja särskilda inriktningar mot utredningsverksamhet och ingripandeverksamhet. Det kan bl.a. åstadkommas genom en grundutbildning med möjlighet att sedan välja väg. Det skulle bredda kretsen av sökande och sannolikt även bidra till att öka effektiviteten inom kåren. Det skulle dessutom möjliggöra att fler ingripandepoliser kom ut i yttre tjänst snabbare. Fler vägar till polisyrket Polisen behöver anställda med arbetslivserfarenhet från andra områden, t.ex. it-specialister, psykologer, beteendevetare och ekonomer. Polisens efterfrågan på särskild erfarenhet och kompetens kommer sannolikt att öka i takt med att uppgifterna blir alltmer komplexa. Även personer som rekryteras utifrån bör kunna bli poliser, med de befogenheter som tillkommer en polis. Det bör därför skapas tydligare möjligheter att få en anpassad polisutbildning för de personer som har börjat arbeta hos och som har särskild kompetens och/eller arbetslivserfarenhet från andra områden. Utbildning på fler orter och riktad information vill att polisutbildningen ska finnas i flera delar av landet. Utbildningen ges vid , och . Regeringen har dessutom aviserat en uppdragsutbildning i och en i västra . Vi vill se över om utbildningen skulle kunna ske på ytterligare orter som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. Svensk polis behöver sökanden från alla samhällsgrupper. Vi vill därför göra en riktad informationsinsats bl.a. i de utsatta områdena för att få fler sökanden till polisutbildningen. Rekryteringen bör dessutom ske mer aktivt över hela landet och med ett tydligt uppsökande syfte för att förmå fler att söka polisutbildningen. Bättre förutsättningar och verktyg för svensk polis För att ge svensk polis bättre förutsättningar att göra sitt jobb krävs att polisen har tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive tjänstgöring. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerheten vill ha ett utrustningslyft riktat till svensk polis. ansvarar för vilken typ av utrustning de avsatta medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst bör prioriteras. Polisen behöver också bättre verktyg för att möta brottsligheten. Polisens möjligheter till kameraövervakning behöver förenklas och tillståndsplikten tas bort. Med övervakningskameror på brottsutsatta platser får polisen fram mer bevisning, kriminella kan lagföras och vi kan få ett bättre förebyggande arbete. Antalet utsatta områden ökade under föregående år. Polisen pekar ut 61 geografiska områden som utsatta varav 61 områden som särskilt utsatta. Dessa områden kännetecknas bl.a. av att kriminella har inverkan på lokalsamhället och att narkotikaförsäljning sker öppet. De boende i områdena är ofta rädda för att delta i rättsprocesser, vilket försvårar polisens arbete. Kameraövervakning är ett viktigt verktyg för att öka den enskildes känsla av trygghet och för att klara upp brott. Rätt använd fungerar kameraövervakning som ett verkningsfullt komplement till andra åtgärder, däribland en stark och kontinuerlig polisnärvaro. Vi vill därför att utsatta områden utrustas med trygghetskameror. Syftet är att minska otryggheten och underlätta polisens brottsuppklarande arbete. För detta tillförs . vill också förstärka polisens hundresurs. Vi ser positivt på användningen av polishundar för att hitta vapen och förebygga brott. Utöver de fynd som görs är närvaron av hundar brottsförebyggande. För detta och andra prioriterade satsningar utökar vi anslaget till med . 7.2.2 Förstärkning av hela rättssystemet politik syftar till att fler brott ska upp och att tryggheten ska öka. För att lyckas med detta behöver hela rättssystemet stärkas. I takt med att fler poliser och civilanställda anställs kommer fler brottsutredningar att behöva hanteras och arbetsbördan för övriga myndigheter att öka. Såväl och domstolarna som andra rättsvårdande myndigheter som Kriminalvården bör förstärkas under nästa mandatperiod i den takt som ekonomin tillåter. Utöver ett större ärendeflöde innebär också brottslighetens allt grövre art att säkerheten i domstolarna behöver stärkas. Särskilt i de domstolar som hanterar mål som har anknytning till gänguppgörelser och organiserad brottslighet. bör ges i uppdrag att väsentligt förstärka sina insatser för att bistå polisen i den brottsutredande verksamheten. Det kan t.ex. handla om att åklagare arbetar som förundersökningsledare i polisorganisationen. Det kan också handla om att åklagare på olika sätt bistår i brottsutredningar som leds av polis. Den ökande ärendemängden kommer även att ställa krav på mer resurser till Domstolar. vill genomföra en rad straffskärpningar. När straffen skärps och tillförs stora resurser kommer även Kriminalvårdens arbetsbörda att öka. vill vidare att Kriminalvården ska få ett större ansvar för de unga lagöverträdare som begått allvarliga brott eller som agerar i kriminella miljöer. Kriminalvården har bättre kompetens och förutsättningar att arbeta brottsförebyggande med dessa barn och ungdomar jämfört med kommunernas socialtjänster. Vi vill också förbättra Kriminalvårdens arbete med återanpassning. Målet är att den som döms till fängelse ska kunna återgå till ett laglydigt liv i frihet. Därför vill vi att Kriminalvården fokuserar på arbetsförberedande insatser. Även spelar en viktig roll. En av viktiga uppgifter handlar om att tillsammans med gränspolisen upprätthålla gränsskyddet i när osäkerheten och rädslan för ytterligare terrordåd växer. ska leva upp till medborgarnas förväntningar på att gränsskyddet upprätthålls för att bidra till ett tryggt samhälle. Den traditionella smugglingen av narkotika, vapen, alkohol och tobak fortsätter som nya områden tillkommer, däribland stöldgods som förs ut ur landet. tjänstemän bör ges befogenhet att stoppa och genomsöka fordon samt kvarhålla personer som påträffats med misstänkt stöldgods. Den ökade befogenheten är en åtgärd för att stoppa utländska stöldligors ökade aktivitet i landet. , och bör ges i uppdrag att förstärka sitt samarbete för att gemensamt kunna arbeta mer effektivt mot de internationella stöldligorna som agerar i , samt löpande samverka och genomföra gemensamma kontroller för att komma åt finansiering av terrorism. Straff som motsvarar brottens allvar anser att flera straff behöver skärpas för att i högre grad än återspegla hur allvarligt brottet är. Ett område som utmärker sig i detta avseende är det grova gängvåldet. Vi vill införa en särskild straffskärpningsgrund, en s.k. gängbestämmelse, som innebär upp till dubbelt så höga straff för vissa brott som begås inom ramen för en gänguppgörelse. En ny form av påföljd kallad vistelseförbud bör införas för att motverka kriminella grupperingar. Ett vistelseförbud innebär ett förbud mot att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Förbudet ska aktualiseras för personer som begår brott och som har anknytning till kriminella grupperingar. Skjutningar och andra former av dödligt våld måste få ett slut. Att beröva en annan människa livet är ett av de allvarligaste brotten och det ska också synas i lagstiftningen. Livstids fängelse ska därför vara normalstraffet för mord. döms alltför många till tidsbestämda fängelsestraff för mord. Även straffen för vapenbrott behöver bli strängare än . Vi vill höja straffmaximum för de synnerligen grova brotten och ändra lagen så att fler vapenbrott än ska anses som grova. Om en person förvarar ett illegalt vapen i bostaden och det kan finnas en fara att vapnet kommer till brottslig användning ska vapenbrottet undantagslöst betraktas som grovt. Så är inte fallet . Det finns en tydlig koppling mellan det grova gängvåldet och handeln med narkotika. Konkurrerande narkotikamarknader är den vanligaste anledningen till de dödsskjutningar som nådde nya nivåer. Vi vill se en bred offensiv mot narkotikahandeln för att störa ut gängen. Det handlar både om skärpta straff vid narkotikaförsäljning, förstärkt specialistkompetens hos polisen och ökade möjligheter till tvångsvård för unga missbrukare. Den som begår upprepade brott bör straffas hårdare än den som begår ett enstaka brott. När någon döms för flera brott får man dock rabatt fr.o.m. med det andra brottet. Vi menar att dagens form av mängdrabatt bör tas bort och ersättas med en ny mindre generös regel som innebär att straffen förlängs med ca 60–. Även straffrabatten för ungdomar mellan som begår brott behöver tas bort och gränsen för vid vilken ålder livstidsstraff kan aktualiseras bör utredas. Den som är vuxen och begår brott ska även behandlas som vuxen av rättsväsendet. Ett annat område där lagstiftningen behöver skärpas är gällande angrepp mot blåljuspersonal. Det handlar om det straffrättsliga skyddet för människor som arbetar med samhällsviktiga uppgifter men också om att värna respekten för rättsstaten. har även pekat ut ett antal andra brott där straffen är för låga. Exempelvis har straffskalan för våldtäkt av normalgraden stått oförändrad sedan införande. Straffen för våldtäkt behöver höjas. Fler brott än bör vidare leda till utvisning. Om en person kommer från ett annat land för att vistas eller bo i ska man följa lagstiftningen som finns här. Brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även om återfallsrisk inte föreligger. Vidare bör det ske fler överföringar av fångar med utländskt medborgarskap som avtjänar straff i svenska anstalter. Ett nationellt förbud mot tiggeri bör införas för att stoppa utnyttjandet av utsatta människor och ordningsproblem. Ett nationellt förbud ska omfatta alla som tigger och gälla på alla platser. Ett förbud mot tiggeri handlar inte om att förbjuda fattigdom. Ett förbud mot tiggeri ska utformas utifrån de högt ställda krav på mänskliga rättigheter som gäller i . Det innebär bl.a. att lagstiftningen ska gälla lika för alla och inte diskriminera någon grupp. Bättre stöd till brottsoffer och fördubblad kränkningsersättning Utöver straffskärpningar och mer resurser till behövs ett tydligare brottsofferperspektiv i svenskt rättsväsende. Bakom alla polisanmälningar finns personer som har utsatts för våld eller hot och kränkningar. Det är många som drabbas när ett brott begås. finns även barn med i bilden. Vi vill att alla som utsatts för brott ska få den hjälp och det stöd de behöver oavsett var man bor. En viktig del av brottsofferperspektivet handlar om att polisen behöver bli bättre på att bekämpa och utreda brott. Det krävs att polisen genomför brottsplatsundersökningar och polisutredningar av hög kvalitet och utreder fler brott. Möjligheterna att inte påbörja eller lägga ned brottsutredningar bör begränsas. Den som utsatts för ett brott ska få den information som behövs. Om en förundersökning läggs ned ska polisen tydligt redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och motiven till att ärendet läggs ned. Den som utsatts för brott ska alltid kunna räkna med ett starkt stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör uppgraderas för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . Vi vill därför fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. En sådan förändring skulle dessutom på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av brottsoffrets rätt till sin person och integritet. Utvecklingen i och attacken på visar att terrorhotet är reellt. Den svenska terrorhotnivån ligger kvar på en förhöjd nivå. Säkerhetspolisen varnar återkommande för risken för nya attentat. Säkerhetspolisens bedömning är att den våldsbejakande islamistiska miljön utgör det största hotet mot . Enligt finns ca 3 000 våldsbejakande extremister i , varav drygt 2 000 personer härrör från den våldsbejakande islamistiska miljön. En relativt stor mängd människor har dessutom rest till konfliktområden för att ansluta sig till en terroristorganisation, träna för strid eller ingå i ett stridande förband. Flera av dem som har rest iväg har återvänt eller ämnar återvända till med nya kunskaper och färdigheter, ökad acceptans för våldsanvändning och kanske även med avsikten att begå attentat. förmåga att motverka terrorism behöver stärkas. Erfarenheter från terroristangrepp i närområde, där flera koordinerade och samordnade attacker skedde , visar på vikten av att vid ett eventuellt attentat kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen . För att polisens nationella insatsstyrka ska ha förmåga att hantera flera händelser ökar vi resurserna till polisen. Vi behöver också säkerställa att polis och myndigheter har rätt verktyg för att förhindra terrorism. Säkerhetspolisen bör få tillgång till signalspaning parallellt med pågående förundersökning. Sådan information är viktig för att kunna avslöja terrorismrelaterad brottslighet. Säkerhetspolisen bör också få möjlighet att använda hemlig dataavläsning och tillgång till datalagring. Tillgången till data är ett av Säkerhetspolisens viktigaste verktyg i arbetet med att upptäcka och förhindra terrorbrott och andra allvarliga brott. Utöver datalagringen bör polisen få möjlighet att på egen hand besluta om kameraövervakning utan att gå omvägen via ett komplicerat tillståndsförfarande. saknas regler i som innebär att ett svenskt medborgarskap ska kunna återkallas bl.a. i fall då någon begått ett brott som är till allvarlig skada för statens vitala intressen som t.ex. terroristbrott. Detta skiljer oss från länder som , och . Det finns skäl att ändra på det även i . Den som har dubbelt medborgarskap och som har begått terroristbrott bör exempelvis kunna få sitt svenska medborgarskap återkallat. Våldsbejakande extremism ska, utöver rättsväsendets skarpa insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. De som väljer att hoppa av ska mötas av en professionell avhopparverksamhet. Slutligen krävs mer forskning om våldsbejakande islamism, för att skapa bättre underlag för det förebyggande arbetet mot extremism och radikalisering. Våldsbejakande islamism är en relativt ny företeelse i vårt land och utmanar grundläggande demokratiska värderingar. 7.2.4 Försvarsförmågan ska stärkas närområde är fortsatt osäkert. befinner sig i fokus för en omfattande militär förmågetillväxt som drivs på av . Den pågående ryska aggressionen mot visar att inte väjer för att använda militära medel mot sina grannländer. ser vi ökade spänningar även globalt med bl.a. ett som växer i betydelse, fortsatt sönderfall i och och osäkerhet kring fortsatta engagemang i . Parallellt med detta ökar gråzonsproblematiken. Cyberattacker, desinformation, underrättelsehot och användande av tillgång till energi som påtryckningsmedel är bara några utmaningar som växer i betydelse vid sidan av det militära hotet. Attacken med nervstridsmedel i är ett exempel på detta. anser att försvarets förmåga behöver stärkas utifrån det fortsatt försämrade omvärldsläget. Utöver ett stärkt nationellt försvar anser vi att ska bli Natomedlem för att öka säkerhet. Ett svenskt medlemskap i är det enda försvarssamarbetet som på allvar skulle stärka säkerhet. Som medlemsland skulle omfattas av de ömsesidiga försvarsgarantierna mellan de 29 medlemsländerna, vilka är grundbulten i Natosamarbetet. Vi skulle även kunna ha en gemensam försvarsplanering och ett starkare nordiskt samarbete inom ramen för Nato. vill att försvarsutgifter ska uppgå till av BNP. Ambitionen är att uppnå detta mål . Tvåprocentsmålet innebär en fördubbling av försvarsanslaget jämfört med dagens läge. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning. Under nästa mandatperiod avser vi förstärka försvarets budget så att den har 10 miljarder högre anslag 2021 än vad regeringen nu räknar med. Med nuvarande prognoser för ekonomin skulle det innebära att försvarsanslag uppgick till av BNP i stället för som det är . Budgetsatsningen är helt i linje med de äskanden som Försvarsmakten gjort i sina budgetunderlag och framåt. I sitt underlag räknar Försvarsmakten dessutom inte med ökade anslag efter 2021. kommer dock att fortsätta banan uppåt även efter 2021 och vi kommer att återkomma med hur den fortsatta banan ser ut. En fortsatt utbyggnad av försvarets anslag bör dock ske efter en noggrann analys tillsammans med Försvarsmakten. Att nå en bred enighet om en långsiktig förstärkning av försvaret kommer dessutom att vara en prioriterad fråga för i Försvarsberedningen. Det är centralt att Försvarsmakten får långsiktiga planeringsförutsättningar för att stärka försvarsförmågan. De extra medel som nu presenterar bör användas för att få den beslutade organisationen att fungera så att ambitionen försvarsbeslut kan uppnås. Parallellt med detta ska planering för utökad förmåga inledas. Dessa uppgifter kombinerat kräver långsiktiga planeringsförutsättningar. Det är viktigt att fokusera på att färdigställa organisationen av flera skäl. Dels är det nödvändigt för att stärka Försvarsmaktens operativa förmåga här och . Detta särskilt mot bakgrund av att det på flera förband börjar talas om inställd övningsverksamhet och utbildning om myndigheten inte får de tillskott Försvarsmakten behöver. Dels är det viktigt för att lägga grunden för en mer långsiktig försvarspolitik och utbyggnad av försvaret . För mycket kortsiktiga beslut och lappande och lagande har gjort att det har varit svårt för Försvarsmakten att fokusera på större framtidsfrågor – såväl när det gäller att rekrytera och behålla personal, som att göra större materielanskaffningar. Slutligen är uppbyggnaden av ett fungerande totalförsvar och civilt försvar en viktig uppgift och där mycket arbete återstår att göra. Den mer komplexa hotbilden ställer stora krav på såväl krisberedskap i fred som på det civila försvaret i händelse av kris och krig. Utöver rent militära hot har vi bl.a. att hantera cyberattacker, otillbörlig påverkan, organiserad brottslighet och terrorhot som riskerar att undergräva samhällets funktionalitet. Förmågan att kunna hantera gråzonsproblematik mellan krig och fred blir allt viktigare och kräver starkt ledarskap och tydlig ansvarsfördelning. Säkerhetshaveriet på Transportstyrelsen och regeringens dokumenterade oförmåga att hantera det pekar på allvarliga brister när det gäller krisledning, samverkan och rutiner. En prioriterad fråga för är därför att säkerställa att beredskapen på alla nivåer är god och att samhällets centrala krisledningsfunktioner fungerar fullt ut. 7.3 En ansvarsfull migrationspolitik Det finns många skäl för att vara ett land som är öppet mot och nyfiket på världen utanför: vi är ett litet land med stora exportföretag. Vi tror på internationellt samarbete. Vi vill ta vår del av ansvaret för de stora problemen i världen. Men ska vi klara det så behöver decennier av misslyckad invandrings- och integrationspolitik rättas till. har tagit emot ett stort antal asylsökande . har vi tagit emot över 350 000 asylsökande. har vi varit det land som, i förhållande till befolkningsmängd, tagit emot flest asylsökande i EU. Detta har medfört stora påfrestningar på vårt mottagningssystem, men också på samhället i stort och förmåga att klara integrationen. Även EU-systemet visar på svårigheter att hantera situationen. Människosmugglare utsätter människor för livsfara över . Till bilden hör också att dagens regelverk leder till att det ofta är fysiskt och ekonomiskt starka personer, i stället för de med störst behov av skydd, som kommer till . har pekat på vikten av ett reformerat flyktingmottagande i EU med asylprövning i säkra områden utanför EU:s gräns, för att sedan möjliggöra säker inresa i EU för dem som är i störst behov av skydd. Innan ett nytt asylsystem träder i kraft behöver en stram migrationspolitik som är långsiktig och hållbar. För innebär det ett antal skärpningar från dagens regelverk, där bl.a. tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregel. behöver integrationen och etableringen av nyanlända genomsyras av tydliga krav på individen. Detsamma ska gälla för att fler nyanlända i slutändan ska komma i arbete och egen försörjning. tar det innan hälften av alla nyanlända har någon form av jobb. Migration och integration hänger ihop. Utan ett hållbart asylmottagande klarar vi inte integrationen och utan en tydlig integrationspolitik kan vi inte ge nyanlända en riktig chans att vara med och bidra till vårt gemensamma bästa. har därför förslag på nödvändiga reformer för att ska kunna ta tag i dagens migrations- och integrationsproblem. Figur 25 reformer för att återupprätta lag och ordning samt stärka försvaret Reformer för en ansvarsfull migrationspolitik Högre ställda krav vad gäller nyanländas etablering Kvalificering in i bidragssystemen* -1,60 -1,37 *Beskrivs närmare i kapitel 7.1.1. Anm.: Reformernas offentligfinansiella effekt när de är fullt utbyggda anges i förhållande till VÅP18. 7.3.1 Att söka asyl i behöver en långsiktig migrationspolitik där antalet asylsökande är på en nivå där vi kan klara integrationen. Lagar och regler ska vara utformade på ett sätt som ligger i linje med länder i vår närhet. Det behöver vara slut på tvära kast i migrationspolitiken. asylsystem behöver vara transparent och förutsägbart. Den som ansöker om skydd i och berörda myndigheter ska veta vad han eller hon kan förvänta sig av asylreglerna. För de personer som har rätt till skydd i ska tillfälliga uppehållstillstånd vara huvudregel. För den som anstränger sig och arbetar ska ett tillfälligt uppehållstillstånd kunna bli permanent.