ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602469 · 2018-11-19 00:00:00 — Nationella riktlinjer för hur man undersöker, upptäcker och behandlar förlossningsskador ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utforma nationella riktlinjer för hur man undersöker, upptäcker och behandlar förlossningsskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla landsting och regioner ska säkerställa att kunskapen finns hos barnmorskor och förlossningsläkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kvinnor ska ha rätt till efterkontroll där förlossningsskador kan upptäckas och behandlas och tillkännager detta för regeringen. I föds ungefär 115 000–120 000 barn . Bland förstföderskorna får skador som behöver sys. Det handlar om skador som urinläckage, framfall och avföringsläckage – skador som kan vara både smärtsamma och skamliga för den drabbade kvinnan. Trots att det är så pass vanligt har kunskapen om förlossningsskador länge varit eftersatt. En av förgrundsgestalterna för arbetet med förlossningsskador, , frågade 1996, alla förlossningsöverläkare i , i en enkät om de fått någon utbildning i att sy bristningar. Endast en av tio svarade att de hade fått utbildning. Det är inte möjligt att helt undvika förlossningsskador men många kvinnor lider i onödan på grund av att de antingen inte har fått vård eller att vårdpersonalen inte har haft kunskapen att kunna hjälpa kvinnan. Forskarna visade i sin studie ”Postnatal ER visits within 30 days – pattern, risk factors, and implications for care” att av de nyförlösta besökte en akutmottagning för sina förlossningsskador, efter förlossningen. Man konstaterade att besöken på akutmottagningen var vanligare hos dem som inte fått en efterkontroll efter förlossningen. Utvecklingen går trots allt framåt på området. startade Uustal det där läkare och barnmorskor kan registrera förlossningsskador som sedan följs upp. Vården för förlossningsskador har fått mer pengar och initiativ till att täppa till kunskapsluckorna är på gång. Den avgående regeringen gav social utvärdering (SBU) i uppdrag att genomföra en prioritering av de kunskapsluckor som identifierats på området förlossningsskador. Uppdraget ska redovisas . Dessvärre är det inte bara kunskapsluckorna som är ett problem utan vårdens kvalité varierar mellan olika landsting, som beror på arbetssätt och rutiner vid förlossningsklinikerna. I kartläggning av vård efter förlossning (2017) framkom att var femte förlossningsklinik saknade skriftliga rutiner för diagnostisering och behandling av bristningar av grad III och IV. Det framkom även att var tionde mödrahälsovårdscentral saknade riktlinjer för gynekologisk undersökning med utvärdering av bäckenbotten och knipförmåga vid eftervårdsbesöket. Rätten till att få hjälp får inte vara ett geografiskt lotteri. Det är oerhört viktigt att kunskapsluckorna täpps till och att det utformas nationella riktlinjer för hur man undersöker, upptäcker och behandlar förlossningsskador. Ingen kvinna ska lida i onödan på grund av outredda och felsydda förlossningsskador. Gulan Avci (L)
mot · H602470 · 2018-11-19 00:00:00 — Vildsvin på tallriken, inte framför bilen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk lagstiftning ska möjliggöra säker handel med vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. Vildsvin förstör allt fler åkrar. Där bönderna har fleråriga växter blir skadorna kvar . Enligt , professor i lantbruksekonomi vid , har av lantbrukare drabbats. Svinen orsakar även allt fler trafikolyckor. inträffade färre än 2 500 vildsvinsolyckor, men över 6 000 stycken. jägare kan minska både jordbrukets skador och trafikolyckor, men då måste vi uppmuntra vildsvinsjakt. Viltkött är ett av våra mest klimatsmarta livsmedel, men när den egna frysen är fylld får jägarna vare sig ge bort eller sälja köttet. Istället måste de köra vildsvinen till godkända anläggningar för hantering, om en sådan ens finns i länet. Resan är ofta tidskrävande och hanteringen kostsam. Konsekvensen är att vildsvinen finns kvar på åkrar och landsvägar. Tyska jägare säljer mer än en halv miljon vildsvin till vänner, lokala livsmedelsföretag och restauranger. Även våra regler behöver förenklas, självklart med spårbara trikintester och god livsmedelshantering. Därför är det välkommet att och föreslagit rimligare regler för försäljning av vildsvinskött även i . Vi vinner alla på att fler kan äta vildsvinskött, som landsvägar säkras och lantbrukarna får tryggare ekonomi och sinnesro.
mot · H602471 · 2018-11-19 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en innovationstävling kring en andra Ölandsbro och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en andra Ölandsbro och tillkännager detta för regeringen. har på nacken och ska, enligt planen, stå . Vad som står klart är dock att bron inte klarar av sitt ursprungliga uppdrag och inte lever upp till moderna krav på tungt trafikerade leder. Det finns någon cykelbana och det saknas mitträcke. Trafikvolymerna har ökat och är långt större än vad konstruktörerna föreställde sig . årsdygnstrafik var 18 672 fordon, vilket är i paritet med den mycket bredare 20 630 fordon. När bron invigdes räknade man med att drygt en miljon fordon skulle passera . är vi snart uppe i sju miljoner. Det är inte rimligt att vänta till på att en ny bro står klar. En ny bro kommer kräva politiska initiativ på alla nivåer. Ett sätt att starta processen är en tävling. avgjordes exempelvis en innovationstävling på temat ”Hur skulle kunna byggas med nollutsläpp av växthusgaser?”. Tävlingen arrangerades av bland andra , , och . Utmaningen bestod i att bygga utan utsläpp från betong- eller stålkonstruktioner, med minimering av materialåtgång med hjälp av innovativ design. En anledning till att tävlingen hölls är att har antagit ett klimatramverk som innebär att ska nå nettonollutsläpp av växthusgaser . Det är ungefär som en ny Ölandsbro bör finnas på plats. Det går inte att vänta som är planen . Därför behövs en liknande innovationstävling, men för en ny Ölandsbro, som äger rum . Klimatet är ännu en anledning till varför det är dags att börja planera för en ny Ölandsbro. Med hänvisning till ovan bör regeringen ge i uppdrag att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en andra Ölandsbro.
mot · H602472 · 2018-11-19 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. ”Entreprenörsregionen” är ett begrepp som används för den region som består av 11 kommuner som ligger i gränslandet sydvästra och södra . Näringslivet i regionen är livaktigt och företagen i denna region samarbetar mycket. Industrin i denna region är väldigt produktionskraftig och de har även kontakter med andra företag i landet och internationellt. För att fortsätta att ha denna livskraft i företagen så krävs en fungerande infrastruktur. Nissastigen () går mellan och . Trafiken är mycket tät och består till stor del av tung godstrafik. Utmed Nissastigen ligger företagen tätt och många av dessa genererar många tunga transporter. Detta i kombination med backar, kurvor, krön, vilt och många personbilar medför att trafiksäkerheten är långt ifrån vad som borde vara fallet med en betydelsefull trafikled i ett område med denna omfattande företagsamhet. På grund av vägens dåliga kvalité görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är mycket hög. Utbyggnaden av ”två-plus-ett-väg” har ökat säkerheten betydligt på de sträckor där det har genomförts men fortfarande finns det många och långa sträckor som inte är omgjorda. En ombyggnad av hela vägsträckan till ”två-plus-ett-väg” skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av viltstängsel på hela sträckan. Förutom en säkrare väg så skulle detta också gynna snabbare och säkrare transporter inom den betydelsefulla ”entreprenörsregionen”.
mot · H602473 · 2018-11-19 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg och två-plus-ett-väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg och tillkännager detta för regeringen. Delar av (–) är motorväg och vissa delar är ”två-plus-ett-väg”. Men fortfarande finns det många sträckor som inte är ombyggda och detta leder till en farlig trafiksituation. Detta är en central väg för gods- och persontrafik mellan väst- och östkust i södra delen av landet. Då denna väg är starkt trafikerad behövs motorväg hela sträckan mellan och . Den fortsatta sträckningen –behöver i sin helhet byggas om till ”två-plus-ett-väg”.
mot · H602474 · 2018-11-19 00:00:00 — Påföljden efter brott ska inte bero på bostadsort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna bör utredas för att överföra fullständigt kostnadsansvar och resurser för skyddstillsyn med behandlingsplan från kommunerna till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. Kontraktsvård, även kallad skyddstillsyn med föreskrift om särskild behandlingsplan, innebär att en människa som dömts för brott får genomgå en tids behandling i stället för att dömas till fängelse. Kontraktsvården är ett bindande kontrakt mellan klienten och Kriminalvården som fastställs av tingsrätten, för att komma tillrätta med den dömdes grundproblem. I kontraktet finns en uppsatt plan för behandling av det missbruk, beroende, spelberoende eller våldsproblematik som ligger bakom brottet. Frivården utreder och bedömer om klienten är lämplig och mottaglig för behandling och kontraktsvården föreslås sedan i samverkan med i klientens hemkommun. då den dömde skulle friges villkorligt om hen dömts till fängelse övergår kostnaden till . Det finns problem med dagens ordning. Dels är tiden knapp att få till stånd en ansvarsförbindelse från kommunen, dels kan kontraktsvården medföra betydande kostnader för fattiga och små kommuner. Antalet dömda som fått kontraktsvård minskar, och detta sägs delvis bero på att fattiga kommuner ibland är tveksamma till kontraktsvård av ekonomiska skäl. Det finns alltså en risk för att påföljden efter ett brott i praktiken beror på var en person är skriven. Det finns även en risk för att en människa döms till en annan påföljd än den mest lämpliga. Detta är oacceptabelt. Missbruksrelaterad kriminalitet bör rimligen vara Kriminalvårdens ansvarsområde. Påföljden efter brott ska absolut inte bero på bostadsort. Förutsättningarna bör därmed utredas för att överföra fullständigt kostnadsansvar och därmed nödvändiga resurser för skyddstillsyn med behandlingsplan från kommunerna till Kriminalvården.
mot · H602475 · 2018-11-19 00:00:00 — Sekretess till invånarens skydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av offentlighets- och sekretesslagen bör göras för att underlätta sådan samverkan mellan myndigheter som ger skydd åt utsatta invånare, och detta tillkännager för regeringen. Sekretess behövs mellan myndigheter för att värna om enskilda människors integritet. Information som omfattas av sekretess ska inte vidarebefordras utanför den myndighet där den hämtats in. Vi människor ska kunna lita på att brott förebyggs, upptäcks och får följder, och på att vårt samhälle kan skydda de svagaste. Därför måste skola, socialtjänst, polis och övrigt rättsväsende samverka, trots sekretessen dem emellan. Detta kräver klok, väl genomtänkt sekretesslagstiftning. måste alltså svenska myndigheter avgöra om en annan myndighets intresse av att få ta del av information väger tyngre än intresset av att skydda människor från att deras personuppgifter röjs. är lagstiftningen, trots goda intentioner, inte alltid till skydd för utsatta människor. Dessutom är tolkningsmöjligheterna många. Tjänstemän vittnar om att det finns en utbredd osäkerhet kring rådande rättsläge som riskerar att leda till för snäva tolkningar som kan riskera invånares hälsa eller trygghet. En förskollärare misstänker att något inte står rätt till med ett barn och gör en orosanmälan. Föräldrarna byter förskola. Bör den nya förskolan få veta att barnet eventuellt far illa? En polis behöver rapportera ett brott, men den misstänkte har bara ett . Får lämna ut adress eller identitetshandlingar? Polisen är orolig för att en person som hotat döda dem kan tänkas ha skrivits ut från tvångsvård. Får sjukvårdspersonalen berätta? En häktad förälder vill träffa sitt barn, men häktespersonalen är osäkra på om hur barnet har det, och om ett besök vore bra för barnet. Kan hjälpa dem? Ett barn återvänder till efter att ha levt med islamiska staten. Bör meddela polis och socialtjänst? I vart och ett av fallen beror svaret på vilket intresse som väger tyngst: den ena myndighetens intresse av att få del av uppgiften, eller den andra myndighetens intresse av att uppgiften inte röjs. Huvudfokus bör dock alltid vara invånarnas trygghet. Jag anser därför att en översyn krävs av sekretesslagen i syfte att underlätta sådan samverkan mellan myndigheter som ger skydd åt utsatta invånare.
mot · H602476 · 2018-11-19 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inköp, innehav och nyttjande av skyddsvästar och tillkännager detta för regeringen. har, i samband med en översyn av lagen om brandfarliga och explosiva varor, föreslagit att det ska bli straffbart för privatpersoner att inneha och använda produkter som utgör krigsmateriel. Regeringen menade dock att tillräckligt beredningsunderlag för en kriminalisering saknades. Definitionen av krigsmateriel återfinns i det regelverk som meddelats med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Som krigsmateriel definieras bl.a. vissa typer av skyddsvästar. Lagen om krigsmateriel ställer emellertid bara krav i fråga om tillstånd till produktion, utförsel och införsel av krigsmateriel. Däremot är det inte förbjudet för privatpersoner i att köpa, inneha och bära skyddsväst. Inte minst i informerar om att det bland unga kriminella blivit mycket vanligt att bära skyddsväst också på allmän plats. Enligt polisens bedömning handlar det om flera hundra personer som mer eller mindre öppet bär skyddsväst i Malmös utanförskapsområden. Det ligger nära till hands att tro att den känsla av personlig trygghet som bärande av skyddsväst ger medverkar till att sänka tröskeln för användande av grovt våld. Därtill skapar naturligtvis fenomenet en djup känsla av otrygghet bland allmänheten. Självfallet ska personal som behöver skyddsväst i sitt arbete fortsatt kunna använda det utan tillstånd. Exempel på sådan personal är poliser, ordningsvakter och soldater. Bärande av till exempel skyddsväst är förbjudet i flera länder, bland annat i flera av delstater. synpunkter bör tas på allvar och ett straffbelagt förbud mot inköp, innehav och nyttjande av krigsmateriel utan tillstånd bör utredas tillsammans med en möjlighet att förverka sådan materiel.
mot · H602477 · 2018-11-19 00:00:00 — Vårdnadshavares roll vid lagföring av omyndig ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet för vårdnadshavare att närvara vid huvudförhandling där en omyndig står åtalad, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet för vårdnadshavare att närvara då åklagare utfärdar strafföreläggande mot en omyndig, och detta tillkännager för regeringen. Personer som blir vittnen till brott kallas regelmässigt till huvudförhandling vid äventyr av vite. Om personerna ändå uteblir riskerar de att bringas till nästa huvudförhandlingstillfälle av polis. Förhållandet understryker den vikt som lagstiftaren tillmäter vår plikt att medverka till att tvister, såväl civil- som straffrättsliga, så långt möjligt klarläggs. Någon motsvarande skyldighet att närvara saknas dock för andra inblandade, t.ex. för vårdnadshavarna till åtalade underåriga. Dessa kallas inte till huvudförhandlingen utan underrättas enbart om den. Det är sedan upp till den enskilde föräldern att avgöra om man skall närvara eller inte. Statistik på hur många föräldrar som står vid sitt barns sida i domstolen saknas såvitt bekant. Uppgifter från företrädare för polisen och rättsväsendet i övrigt antyder dock att vårdnadshavare ofta uteblir. Under alla omständigheter är detta inte lika självklart bland vårdnadshavare som man kan tro. Föräldrarnas närvaro är naturligtvis av oerhörd betydelse för de flesta unga som åtalas. Man kan bara ana hur mycket stödet från föräldrar i en så utsatt och påfrestande situation betyder för den unge. Redan av detta skäl borde vårdnadshavarna ha en skyldighet att närvara på samma sätt som gäller för vittnen. Ett annat skäl är kopplat till det underlag som domstolen skall ta ställning till. I brottmålsprocessen är en viktig del att klarlägga den åtalades personliga situation. Under punkten ”personalia” får domstolen en bild av dennes ekonomiska, sociala och ofta också hälsomässiga situation. Informationen är av stor betydelse både vid påföljdsval och vid straffmätning. Det kan ifrågasättas om fullständigheten i detta avseende helt enkelt inte kräver föräldrarnas erfarenheter och ståndpunkter. har naturligtvis föräldrarna stor betydelse vid rehabiliteringen av en ung lagöverträdare. Skall denna bli framgångsrik måste föräldrarna ta aktiv del. Möjligen ger närvaron också föräldrarna bättre förutsättningar att fundera över föräldrarollen och sitt eget ansvar för den uppkomna situationen. Även när åklagare utfärdar strafföreläggande enligt bestämmelserna om unga lagöverträdare saknas skyldighet för vårdnadshavare att närvara. Vårdnadshavarna behöver enligt gällande regler enbart närvara om detta ”är möjligt”. På samma sätt som gäller vid huvudförhandling bör vårdnadshavarna i detta sammanhang vara skyldiga att närvara. Det kan inte ankomma på den enskilde föräldern att i dessa sammanhang själv välja om man vill närvara eller ej. Skälen för att lagstiftaren skall ställa detta krav på vårdnadshavarna är många och goda. Dessutom saknas starka motstående intressen.
mot · H602479 · 2018-11-19 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur man kan jämställa stödet mellan flickdominerade och pojkdominerade idrottsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt möter flickors och pojkars preferenser för idrott och fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet får tjejer en generellt sett mindre del av kakan än pojkar när pengar till idrott delas ut. Trots att kvinnor vann fler medaljer för under . Eftersom idrottsstöd framförallt kommer idrottsföreningar till del blir det tydligt att pojkars idrottsutövande gynnas i betydligt högre utsträckning än flickors. Det finns ett flertal aktiviteter och verksamheter inom området idrott, motion och fysisk aktivitet som förmodligen framförallt flickor har preferenser för och som inte erhåller något samhällsstöd alls. Det gäller till exempel olika typer av danslektioner, träning på gym, aerobics, gympa och yoga. Det är aktiviteter som flickor och pojkar själva får bekosta genom köp på marknaden. Men även när de får samhällsstöd är stödet ofördelaktigt fördelat till pojkdominerade utövningar. Ridning, som är en starkt flickdominerad sport, finansieras i betydligt lägre grad av samhällsmedel jämfört med exempelvis pojkdominerad fotboll och ishockey eftersom ridningen driver egna anläggningar, medan fotbollens och ishockeyns anläggningar drivs av kommunen. Mot denna bakgrund är det angeläget att lämplig myndighet genomför en fördjupad kartläggning av hur idrotts- och föreningsförvaltningars bidrag och stödformer fördelas i svenska kommuner utifrån kön och hur fördelningen möter upp flickors och pojkars preferenser för idrott och fysisk aktivitet.
mot · H602480 · 2018-11-19 00:00:00 — Internationalisering av svenska gymnasieskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands och tillkännager detta för regeringen. Behovet av interkulturell kompetens med kunskap och förståelse för andra länder, människor och kulturer, är generellt erkänt och ökar i vår globaliserande värld. För svenskt näringsliv och statlig förvaltning ger gymnasieutbyten möjligheter att rekrytera personer kunniga inom och förberedda för ett internationellt yrkesliv och som kan verka i en kulturellt blandad arbetsmiljö – i eller utomlands. Värdet av gymnasieutbyte är stort – för den enskilda elevens utveckling och för den svenska gymnasieskolan, som både genom återvändande elever och utländska utbytesstudenter får inspiration och utmaning från andra länders system och kulturer. Enligt den ideella föreningen och utbytesorganisatören (YFU) åker ungefär 1 000 svenska gymnasieungdomar på gymnasieutbyte runtom i världen, främst till där statistik visar att 600–700 studenter åker . Men unga som önskar att åka på utbyte möts i av murar istället för en hjälpande hand. Intresset för utbyte är stort men förutsättningarna varierar så kraftigt mellan skolor och familjer, att det i realiteten är ett fåtal förunnat att kunna åka. Generellt uppmuntras inte elever att åka på utbyte, och många elever och deras föräldrar vet inte om att möjligheten finns. Lärare och studievägledare har låg kunskap om internationellt gymnasieutbyte och har inte tillgång till kvalificerad information. Elever avråds från att åka på utbyte, eftersom gymnasieskolor inte alltid har rutiner för att hantera att en elev lämnar en årgång och börjar igen året . De finns inga formella möjligheter för en återvändande student att få tillgodogöra sig poäng för studier utomlands utan man behöver ”gå om” . Den svenska skolan borde verka för att erkänna den utbildning som tillgodogjorts utomlands. Särskilt ett tillgodoräknande av gymnasiepoäng för språkkunskaper från utlandet borde införas. Vidare har många studenter som vill åka på utbyten inte möjlighet att åka på utbyten pga. sämre ekonomiska förutsättningar. Vi borde därför verka för att ett stipendieprogram instiftas för behövande och särskilt begåvade studenter att erhålla medel för att kunna åka på utbyten.
mot · H602481 · 2018-11-19 00:00:00 — Ingen pensionär ska leva under fattigdomsgränsen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av pensionssystemet så att pensionärer inte ska behöva leva under EU:s fattigdomsgräns och tillkännager detta för regeringen. har ett av världens mest stabila pensionssystem. Dagens pensionärer finansieras av dem som jobbar , bortsett från premiepensionen som var och en sparar till. Ju mer man betalar in och ju senare man gå i pension, desto mer får man i pension. Andelen äldre i blir allt fler, de blir allt friskare och lever allt längre. Den demografiska utvecklingen kommer påverka vårt pensionssystem. Det som på lång sikt avgör hur pensionerna blir är hur många som arbetar och betalar in till systemet. Därför blir arbetslinjen viktig både för dagens och för morgondagens pensionärer. Ifall inbetalningarna till pensionssystemet sjunker kraftigt under en lågkonjunktur inträffar en tillfällig sänkning genom den automatiska balanseringen, ”bromsningen”. I har vi en kvarts miljon pensionärer som lever under EUs fattigdomsgräns. går det inte att blunda för pensionerna för många äldre är allt för låg, främst för kvinnor. Vi måste göra något åt detta . En utvärdering om pensionssystemet måste ske så att samtliga pensionärer kommer ovanför fattigdomsgränsen.