mot · H6021121 · 2018-11-27 00:00:00 — Ett konkurrenskraftigt svenskt väginfrastruktursystem 1 vision för ett konkurrenskraftigt svenskt väginfrastruktursystem 3 Vägnätets betydelse i ett historiskt perspektiv 4 Konkurrens på svenska vägar 5 särskilda prioriteringar för ett konkurrenskraftigt väginfrastruktursystem 5.1 Ny dedikerad specialenhet inom polisen för kontroll av yrkestrafik 5.2 700 tjänstemän som utför kontroll på väg 5.3 Nej till ekoskatt 5.4 Rikta stöd för kommunala vägar 6 och den inre marknaden 6.1 Gemensamt EU-register för kontroll av behörighet och fordonsuppgifter 7 Stärkt svensk väginfrastruktur 7.1 Bärighetsklass på vägar 7.4 Parkeringsplatser och bilpooler 8 Ökad trygghet på svenska vägar 8.1 Kontroll av tung trafik 8.1.1 Utökade befogenheter bilinspektörer 8.1.9 Kör- och vilotider 8.1.11 Kontroll i företagets lokaler 8.2 Kontroll på svenska vägar 8.2.1 Kontroll lätta fordon 8.2.2 Ratt- och drogfylleri 8.2.3 Förbjud utländska medborgare från att framföra fordon utan giltigt körkort 9 Ökad säkerhet på svenska vägar 9.2 Säkra vägräcken för alla 9.3 Användning av bilbälte 9.6 Förbud för omkörning av skolbuss vid hållplats 9.8 Säkra rast- och uppställningsplatser 9.10 Falluckor i väg 9.13 Vinterdäck på tunga fordon 10 Svenska vägar med miljö i fokus 11 Forskning, innovation och utbildning för framtidens vägar 11.3 Utbildning av yrkesförare 11.5 Snabbare väg för blivande taxiförare 11.6 Minskning av antalet privata handledartillstånd för körkort 12.1 Mc och taxi i kollektiva körfält 12.3 Höj totalvikten på mopedbil 12.4 Äldres säkerhet i trafiken 12.5 Synkontroller för äldre förare 12.6 Terrängfordon på väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en dedikerad specialenhet för kontroll av den yrkesmässiga trafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa en skatt på distans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett EU-gemensamt register för kontroll av den yrkesmässiga trafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa högre bärighet på fler vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Europavägarna bör hålla lägst fyrfältsstandard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa säkra ytor för mopeder och cyklister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler säkra pendlarparkeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att parkeringsplatser och bilpooler bör tas med i samhällsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återhållsamhet med kommunala subventioner av bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka befogenheter för bilinspektörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet kontrollplatser för vägtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att polisfordon är rätt utrustade, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kontrollerna av farligt gods och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kontrollerna av lastsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet portabla vågar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyttja företagsbaserade fordonsvågar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet kontroller av färdskrivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda tillämpningen av kör- och vilotider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka tiden för klampning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återföra kontrollen i företagens lokaler till den enhet som utför kontroll på väg, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa beställaransvar vid brott mot cabotage- och kombibestämmelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa straffskärpningar för tung trafik och genomföra en översyn av sanktionsväxlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket kring lättlastare bör ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet ratt- och drogfyllerier i trafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten att kontrollera utländska körkort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda problematiken med bilmålvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka påföljden vid överträdelser av lastzoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anpassade hastighetsgränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vägräcken ska vara säkra för alla trafikantslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka användningen av bilbälte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra avstånden i trafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera zebralagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förbud mot att köra om skolbussar vid hållplats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka säkerheten vid vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet rastplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ägaransvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda standardiserade farthinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av Mobileye inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa certifiering av alkomätare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa kravet på vinterdäck stegvis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att terrorsäkra infrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet vägkontroller för att minska negativ miljöpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiera minskat globalt koldioxidläckage och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiera miljöforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet elektrifierade teststräckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda självkörande fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet utbildningsplatser för yrkesförare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa enklare trafikutbildning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt åldersgräns för att kunna bli taxiförare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet privata handledartillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kollektivtrafikfält bör kunna nyttjas av taxi och mc och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja hastigheten för A-traktorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja totalvikten för mopedbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett enklare test för äldre bilförare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk synkontroll för förare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten att framföra terrängfordon på väg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbare kunna forsla bort övergivna fordon och tillkännager detta för regeringen. 1 vision för ett konkurrenskraftigt svenskt väginfrastruktursystem understryker väginfrastruktursystemets roll i det svenska samhället. Vår strategi för ett konkurrenskraftigt svenskt väginfrastruktursystem sträcker sig dock inte enbart till vägar som transportmedel, då vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderade och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle så bör rätt förutsättningar skapas för väginfrastruktursystemet att samverka med övrig infrastruktur och andra trafikslag, oavsett om vi talar om leveranser av livsmedel till en lokal butik på den svenska landsbygden, tunga transporter till svenska gruvindustrin, regionala persontransporter eller för en helt vanlig söndagspromenad. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som försvar, sjukvård och polis är i stort behov av väl fungerande vägar med tillhörande infrastruktur. Utöver väginfrastruktursystemet och de övriga trafikslagens roll i samhället vill vi även lyfta fram vikten av digital infrastruktur. Digitaliseringen är grundbulten i dagens samhälle och vi anser att även digital informationsöverföring och digital infrastruktur ska planeras och samverka med infrastruktursatsningar och övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. Vi sverigedemokrater avser att stärka det svenska väginfrastruktursystemets förutsättningar genom både direkta och indirekta satsningar samt med nya och skärpta lagförslag, men även genom en väl sammanhållen it-, infrastruktur- och transportpolitik, där alla trafikslag är inkluderade. För att få ett väl fungerande samhälle är vägsystemet med tillhörande infrastruktur en grundförutsättning. Vi har alltid haft ett behov av att förflytta oss även om resmönstren ser lite annorlunda ut, men tendensen visar att person- och godstransporter även kommer att öka. De flesta resor, vare sig det är person eller godstransporter, börjar och slutar i själva verket med en vägtransport. Därmed synliggörs vikten av att väginfrastruktursystemens tillväxt följer den övriga utvecklingen i samhället. I dagens moderna samhälle är ett väl fungerande vägnät av största betydelse och kan liknas med blodådrorna i den mänskliga kroppen. Vägnätet förser industrin och medborgarna med bl.a. varor, persontransporter och samhällsviktig service mm. Industrins möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden är därmed starkt beroende av ett väl utvecklat väginfrastruktursystem. Även om tunga och långa transporter med fördel kan utföras på järnväg eller sjöfart är ändå vägtransporterna en viktig, för att inte säga en förutsättning för den svenska industrin. Vägnätet är dessutom av vikt för att människor skall kunna genomföra sina privata och arbetsrelaterade resor på ett tryggt och säkert sätt, men även exempelvis kollektivtrafik, lokala godstransporter, räddningsfordon och övrig myndighetsutövning förutsätter en väl fungerande infrastruktur, inte bara i städer, utan också på landsbygden. Förutsättningarna för infrastruktursystemens skilda delar ser dock olika ut vid ett jämförande av bl.a. stad och landsbygd. En god kollektivtrafik är exempelvis en förutsättning för att städer ska fungera optimalt. Kollektivtrafiken är dock inte homogen, utan varierar i kommuner, bl.a. för att få fler att ställa bilen och välja att resa kollektivt. Utbudet av kollektiva transporter bör därmed vara tillfredsställande i flera led. Det ska vara enkelt att köpa sin resa, resan måste vara trygg, säker och bekväm och man måste kunna lita på tidtabellerna. Andra sätt att transportera sig på förutom med bil eller kollektiva färdmedel är cykel. Cykeltrafiken har ökat kraftigt . Urbaniseringen av städerna och utvecklingen av exempelvis elcyklar och den nya typen av sparkar har hjälpt till. Med hjälp av dessa kan man ta sig fram fortare än bil och kollektivtrafik i tätorterna, därav behovet av infrastruktur även inom detta område. Väginfrastruktursystemets nutida betydelse kan därmed beskrivas på många olika sätt, där varje transportsätt har sin roll, att den fysiska och digitala infrastrukturen är utbyggd och väl underhållen samt att lagar och regler lever upp till dagens samhällsnormer. 3 Vägnätets betydelse i ett historiskt perspektiv Människor har alltid haft ett grundläggande behov av att kunna transportera sig för att arbeta och få mat på bordet, att resa i vardaglig mening samt till att resa och upptäcka nya sevärdheter. Innan vägsystemet byggdes ut i större omfattning var det dock enklare att bo vid kusten i närheten av en hamn, där fartygen hade en större roll i att transportera människor och gods. Genom att började utveckla vägnätet möjliggjordes därmed både enklare och snabbare transporter som resulterade i att man kan bo, verka och leva i större delar av landet. Vägnätets utveckling började med endast enkla vandringsvägar, för att utvecklas till vagnstransporter dragna av åsnor, oxar eller hästar. I det tidiga kom sedan ”automobilen” att helt förändra transporterna. utvecklades därefter de ganska enkla och tekniskt klena fordonen till att bli allt mer avancerade bilar, och förutsättningarna för vägnätet förändrades därmed i grunden. Efter kom dock den nutida bilismen igång på allvar där både fordon och vägnät utvecklades i snabb takt, exempelvis ökade bl.a. fordonens lastförmåga och hastighet, det svenska vägnätet tvingades därmed att anpassas till dessa kriterier, men även till den ökande bilismen och tillväxten i allmänhet. Enstaka historiska händelser som har påverkat svenska bilister är övergången till högertrafik 1967, vilket bl.a. blev ett genombrott för trafiksäkerheten på våra vägar och svensk trafiksäkerhet blev därmed ett . Säkerhetsfrågan har prioriterats och arbetet mot en säkrare trafik har ideligen varit en viktig del i utvecklingen. Statistiken gällande trafiksäkerhet talar även sitt tydliga språk om att vägarna har blivit säkrare och antalet dödsolyckor har minskat betydligt genom olika åtgärder. Även om i ett historiskt perspektiv har gjort stora insatser för att öka bl.a. trafiksäkerheten, finns det mer att göra. 4 Konkurrens på svenska vägar I och med EU-inträdet har bl.a. de svenska åkeriföretagen blivit utsatta för en ny konkurrenssituation från utländska aktörer. Konkurrens är generellt av godo i en marknadsekonomi, men blir direkt problematisk om de som konkurrerar med svenska åkerier inte följer gällande lagar och regler. Vi ser att det har skapats flera nya marknader inom transportsektorn som utförs i strid mot gällande lagar och regler. Det är främst oseriösa utländska aktörer som bryter mot lagen, särskilt vad gäller s.k. cabotagetransporter, men det förekommer också transporter där tillstånd helt saknas. Vi ser även ett ökat inslag av manipulerade färdskrivare och förare som nyttjar andras förarkort. Polisen har även rapporterat förare som helt saknar giltiga körkortshandlingar eller yrkeskompetensbevis. Transporter med farligt gods utförs med fordon som inte är anpassade för respektive transporter och körs av förare utan rätt kompetens. Farligt gods transporteras i fordon som saknar den föreskrivna märkningen och därmed utsätts även räddningspersonal, allmänhet och miljön för stora risker vid en eventuell olycka. Listan kan göras lång gällande brott mot regelverket för yrkesmässiga transporter. Den här utvecklingen måste ovillkorligen stoppas. De som utför transporter på svenska vägar skall inneha rätt kompetens, fordonen skall vara anmälda och godkända med tillstånd för yrkesmässig trafik och de som utför exempelvis cabotagetransporter skall göra det enligt gällande regelverk. Den snedvridna konkurrensen som just nu råder på svenska vägar menar vi endast kan stoppas genom kraftiga motåtgärder i form av ökade resurser till utökad personal, utbildning, befogenheter, utrustning, kontroller samt nya och hårdare lagar och regler som beivrar fusk. 5 särskilda prioriteringar för ett konkurrenskraftigt väginfrastruktursystem Det svenska vägnätet utgör tillsammans med järnvägen ryggraden i svensk ekonomi och i vanliga människors vardag gällande transporter av gods och personer. Det är därmed av största vikt att vägnätet och tillhörande infrastruktur håller den höga standard som medborgarna kan förvänta sig i förhållande till bl.a. skattetryck. Vi menar att underhåll och investeringar även fortsättningsvis ska hålla hög standard och tar höjd för exempelvis befolkningsökning, ekonomiskt tillväxt och ökad säkerhet för trafikanter samt att vi även stävjar nya typer av brottslighet på våra svenska vägar. Vi kan dock konstatera att det svenska vägnätet har lidit av eftersatt underhåll på många områden och . 5.1 Ny dedikerad specialenhet inom polisen för kontroll av yrkestrafik Svensk åkerinäring är en av svensk ekonomis grundpelare. Sedan EU-inträdet har dock åkeribranschen utsatts för en ökande konkurrens från övriga medlemsländer. menar vi även att gränsöverskridande trafik i princip har avreglerats på grund av obefintliga kontroller vid gränsen och brister i kompetens, resurser och juridiska möjligheter på våra svenska vägar, särskilt gällande den tunga trafiken. Vi avser därmed att införa en dedikerad specialenhet på ca 700 tjänstemän inom polisen vars uppgift är att kontrollera den yrkesmässiga samt den gränsöverskridande tunga trafiken och säkerställa att exempelvis cabotageregler efterföljs. Cabotagetransporter innebär att en utländsk bil åker över gränsen och lossar inom , bilen kan sedan lossa ytterligare inom under , sedan måste bilen återvända över den svenska gränsen. Det har dock framkommit att över 2 000 lastbilar aldrig lämnar utan kontinuerligt bedriver olaglig inrikestrafik. Dessa lastbilar och åkerier följer inte alltid svenska lagar och säkerhetsföreskrifter och snedvrider därmed konkurrensen mot svenska åkerier. vill upprätthålla rättvisa villkor inom vägtransportområdet. 5.2 700 tjänstemän som utför kontroll på väg Trafikpolisen för en tynande verksamhet i nuvarande polisorganisation. För arbetsglädje och känslan av att utföra en viktig samhällstjänst är det viktigt att verksamheten upplevs som framåtskridande och under utveckling. Motsatsen får direkt hämmande effekt och verksamheten går lätt in i en negativ spiral. Det är därför av yttersta vikt, för den seriösa åkerinäringen, trafiksäkerheten, men inte minst för statsfinanserna, att stävja fusket inom transportsektorn. fanns 1 456 trafikpoliser vid landets polismyndigheter, 2014 fanns endast 240 aktiva trafikpoliser med förordnande för tunga fordon. Jämförelsen visar en dramatisk förändring av antalet trafikpoliser och i synnerhet den kompetens som krävs för att utföra kontroller av den yrkesmässiga trafiken. Lagstiftningen är komplex och det kräver hög kompetens samt erfarenhet innan en kontrolltjänsteman är självgående i sin yrkesroll. Antalet bilinspektörer har legat på en relativt jämn nivå, vilket är ca 70 tjänstemän. har trafikintensiteten också ökat dramatiskt. Kontroll av farligt gods har tillkommit. Antalet utländska aktörer på de svenska vägarna har haft en explosionsartad tillväxt och fordonens lastförmåga har ökat. En stor del av lagstiftningen grundar sig numera på EU-förordningar. Kort sagt, inget är sig likt och det är i allt väsentligt avsevärt större volymer att hantera för kontrolltjänstemännen. Vi vill återgå till ca 1 500 tjänstemän som tidigare utfört kontroll på väg, men det är inte sannolikt i närtid på grund av den kraftigt eftersatta organisationen och det kommer ta av ekonomiska prioriteringar och satsningar på utbildning innan organisationen blir vad den en gång varit. En sannolik nivå på antalet som skall kontrollera det större vägnätet under dygnets alla timmar, vilket är ett krav i kontrolldirektivet, bör vara ca 700 personer. Dessa tjänstemän, anser vi, ska vara väl utbildade och tillhöra en dedikerad specialenhet inom polisen, som skall ha ansvaret för kontroll på väg och i företagens lokaler. All personal skall ha befogenheter att utföra alla relevanta kontroller, rapportera förare/åkeriägare, hindra fortsatt färd och gripa misstänkta brottslingar, mm. All personal i yttre tjänst skall vara beväpnad, då andelen beväpnade brottslingar har ökat i samhället. Vi ser därmed det akuta behovet gällande införandet av en ny specialutbildad styrka på 500 poliser med tillhörande utbildningsplatser motsvarande 50 personer , utöver befintliga resurser om ca 200 tjänstemän. Vi vill dessutom införa ett elektroniskt system för tung trafik, likt det tyska LKW-Maut-systemet. 5.3 Nej till ekoskatt Vi säger nej till planerna på att införa någon form av skatt på avstånd, det vill säga en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Vi ser detta som nådastöten för många svenska åkerier som i vissa fall kan få en fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. Oavsett benämning på den nya skatten och vad den kommer att kallas i slutänden, så menar vi att detta tyvärr följer den negativa trenden med ökade kostnader för medborgare och företag samt åkerier i detta fall. motsätter sig därför ett införande av kilometerskatten. 5.4 Rikta stöd för kommunala vägar I samband med att många kommuner har pressade ekonomier, skiljer sig därmed även skicket på de kommunala vägarna i förhållande till det statliga vägnätet. Vi ser även att denna skillnad kommer att öka i och med att kommunerna beläggs med allt mer ökade kostnader. Vi föreslår därmed ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar. skapa en dedikerad specialenhet på 700 tjänstemän inom polisen som enbart arbetar med kontroll av den yrkesmässiga- och gränsöverskridande tunga trafiken stoppa ett införande av en eventuell ekoskatt införa ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar. 6 och den inre marknaden 6.1 Gemensamt EU-register för kontroll av behörighet och fordonsuppgifter För yrkesförare finns något som kallas yrkeskompetensbevis (YKB) som syftar till att höja och tydliggöra kompetensen hos yrkesförare. Regelverket är gemensamt i och regleras i ett direktiv från EU. I grundutbildningen och i den obligatoriska repetitionsutbildningen som behövs , ingår bl.a. lastsäkring, bruttovikter, farligt gods, första hjälpen, lagar och regler m.m. Vi har dock noterat att det finns en svart marknad där det erbjuds falska YKB-bevis, förarkort, körkort mm. Det betyder att personer, utan vår vetskap, kan framföra tunga fordon på svenska vägar utan vare sig relevant utbildning eller rätt kompetens. Vid en fordons- och förarkontroll skall kontrolltjänstemän bl.a. granska förarens behörigheter och att fordonskombinationen framförs på ett i övrigt trafiksäkert sätt.