ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021092 · 2018-11-27 00:00:00 — Gör en ordentlig genomlysning av (Sis) ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ordentlig genomlysning av (Sis) och tillkännager detta för regeringen. har det kommit flera larmrapporter om den ansträngda situationen inom (Sis). Rapporterna har främst handlat om inflödet av droger på de så kallade LVM-hemmen. På institutioner som ska hjälpa människor ur tunga missbruksproblem är det ibland lättare att få tag i droger än ute i samhället. Detta måste få ett slut. Men problemen slutar inte där för . är Sis snarare en plats för förvaring av människor som befinner sig i extremt utsatta situationer än en plats där de kan få den vård och rehabilitering som de behöver. Vidare är hot och våld vardag, både för klienterna och för personalen som arbetar på institutionerna. Personalomsättningen inom Sis är hög och det är inte ovanligt med underbemanning som leder till klientnära ensamarbete. Detta påverkar de anställdas arbetsmiljö negativt men försämrar också personalens möjligheter att göra ett professionellt arbete med den enskilda klienten i fokus. Platsbrist på institutionerna leder till långa väntetider på placeringar vilket också är negativt för individerna och pressande för myndigheten. polisanmäls endast en bråkdel av alla incidenter kopplade till hot och våld som sker ute på institutionerna. Våldet som personalen utsätts för hade aldrig accepterats ute i det öppna samhället. Där hade händelserna polisanmälts direkt. Tyvärr har det gått så långt att klienterna kan begå kriminella handlingar utan några konsekvenser. har slagit fast att Sis måste göra individuella bedömningar innan en polisanmälan görs mot en klient med hänvisning till att de omfattas av sekretessbestämmelser. Givetvis ska det tas hänsyn till den enskildes sekretesskydd, men grundregeln måste ändå vara att allt våld som begås av en straffmyndig person ska polisanmälas. För att komma till rätta med problemen behövs det en ordentlig genomlysning av hela myndigheten samt att myndigheten får de resurser som krävs för att kunna bygga upp en verksamhet som kan fungera som en trygg miljö för såväl klienter som anställda. Kadir Kasirga (S)
mot · H6021093 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett investeringsstöd för byggnation av sjukhus och tillkännager detta för regeringen. I princip alla landsting och regioner står inför stora investeringar i nya sjukhus för att kunna erbjuda invånare en tillgänglig vård av hög kvalitet. Orsakerna är dels ett gammalt fastighetsbestånd, dels nya krav på vårdlokaler som de befintliga byggnaderna inte lever upp till. Det sammantagna byggnadsbeståndet hos landstingen har nått en ålder där planerat underhåll ofta inte räcker till för att möta kraven på effektivare och mer ändamålsenliga lokaler för verksamheten. krävs bättre patientmiljöer, bättre lastkapacitet, högre takhöjder och lägre energiåtgång för att leva upp till regelverk och förväntningar. Flera av landstingen/regionerna har en ansträngd ekonomi och svårt att göra de investeringar som krävs utan att höja skatten. Nödvändiga investeringar i t ex nya sjukhus skjuts upp eller uteblir för att kostnaden för lånefinansiering äter upp en alltför stor del av driftsbudgeten . Det är inte hållbart i längden. Bara Region har investeringsbehov på 8–, siffror som överstiger regionens totala omslutning. Av de 21 landstingen är det få som når upp till målet om god ekonomisk hushållning (överskott). Region ekonomi är förhållandevis god men klarar inte de nödvändiga investeringarna. Ju större ekonomiska överskott ett landsting gör, desto mer går det att få ner lånedelen för de investeringar som är absolut nödvändiga att göra. Lägre lån innebär också lägre driftskostnader. Av den anledningen föreslår vi ett statligt investeringsstöd för byggande av nya sjukhus, likt det som finns för bostadsbyggande. En sådan satsning är en samhällsinvestering som skulle förbättra landstingens förutsättningar att klara sitt kärnuppdrag – sjukvården.
mot · H6021094 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldres tandhälsa och om att göra en översyn av hur äldres tandhälsa kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. () har låtit göra en telefonundersökning bland drygt tusen pensionärer, som visar att en av tio avstod från att besöka tandvården, trots att de hade behov av detta. Bland dem som har en årsinkomst avstod nästan en av fyra. Hälften av dem som har låtit bli att uppsöka tandvården angav att det var av ekonomiska skäl. Enligt PRO motsvarar detta 150 000 personer. Andra vanliga skäl var ”annat” eller att man drar sig för att gå till tandläkaren. Undersökningen visar dock att de flesta pensionärer är nöjda med sin munhälsa. Åtta av tio tillfrågade svarade att de har en bra eller mycket bra tandhälsa, men denna siffra är lägre, , för personer med låg inkomst. Därför vore det önskvärt att en översyn gjordes för att tandvården ska göras mer jämlik och tillgänglig för fler – om möjligt avgiftsfri.
mot · H6021095 · 2018-11-27 00:00:00 — Stärkt kompetens om psykisk ohälsa inom äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av insatser för att stärka kompetens om psykisk ohälsa hos personalen inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska ohälsan bland äldre är utbredd. Uppskattningar visar att av de äldre i lider av psykisk ohälsa och att de som är löper fyra gånger högre risk att drabbas av psykisk ohälsa. Många av dessa personer återfinns i äldreomsorgen i boenden och hemtjänst där det ofta saknas kompetens inom psykisk ohälsa. När ädelreformen genomfördes i innebar det att kommunerna fick ett samlat ansvar för långvarig service, vård och omsorg för äldre och handikappade och genom detta tog över en del ansvar som tidigare legat på landstingen. Kommunerna fick en skyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för människor med behov av särskilt stöd. Till de särskilda boendeformerna hör ålderdomshem, , gruppbostäder och de sjukhem som överfördes från landstingen i samband med reformen. Kommunernas betalningsansvar utökades genom psykiatrireformen 1995 som innebar att kommunerna även fick betalningsansvar för de patienter som efter tre månaders sammanhängande vårdtid bedöms vara medicinskt färdigbehandlade inom kvalificerad psykiatrisk vård. För omsorgspersonalen är det svårt att möta dessa brukare på ett adekvat sätt i deras vardag när personalen inte har rätt kompetens. Även missbrukare blir allt vanligare inom hemsjukvården eftersom missbruk ofta hänger ihop med psykisk ohälsa. Det blir allt vanligare att den ”nya” generationen brukare har just missbruksproblem. Det är en trygghet för både personal och brukare att personalen har rätt kompetens för att hantera uppkomna situationer i samband med psykisk ohälsa. Det är därför viktigt att de undersköterskor som arbetar i våra kommuner och landsting och hos privata vårdföretag har en adekvat utbildning. Det är också viktigt att kunskap om psykisk ohälsa ingår i det vanliga omvårdnadsprogrammet, även när man läser med inriktning äldreomsorg. Det är därför av stor vikt att regeringen arbetar för att omsorgspersonal får kompetensutveckling, för att kunskap om psykisk ohälsa ska ingå i undersköterskeutbildningen och för nationella riktlinjer för hur kommuner och landsting hanterar personer med psykisk ohälsa inom äldreomsorgen.
mot · H6021097 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra fideikommissens avvecklingslag till en verklig avvecklingslag och tillkännager detta för regeringen. Som enda stat i har kvar fideikommissinstitutet. I avskaffades det med , och i , , , och rök fideikommissen . Fideikommiss innebär privilegier för en mindre grupp i samhället och leder till en ojämn arvsfördelning syskon emellan. Trots detta lever institutet kvar på grund av möjligheten till undantag som framgår av avvecklingslagen. Fastän det röstades om ett upphävande av alla befintliga fideikommiss och ytterligare lagförslag framfördes åren därefter, dröjde det innan avvecklingslagen för de befintliga fideikommissen i trädde ikraft. Fideikommiss innebär en nyare form av successionsordning där viss egendom enligt särskilda villkor stannar inom en släkts ägo. Egendomen som överförs får inte delas mellan generationerna vilket gör den odelbar. Således går egendomen eller marken inte att överlåta, pantsätta eller utmäta. En orsak till att bibehöll institutet anses vara den kostsamma rationaliseringen av jordbruksenheter. När mekaniseringen av lantbruket påbörjades kom det att kräva hundratals hektar åkrar för att en maskininvestering skulle löna sig. Så i stället för att kapa markägarens åker och tilldela bönderna mark bibehölls de obeskurna adelsgodsen. Detta gör att och har flest storjordbruk i hela EU. På så sätt äger den svenska adeln, som vi numer ofta titulerar greve, stora markytor i fastän man utgör omkring av befolkningen i stort. Avvecklingslagen, som trädde 1964, innebär att fideikommisset ska avvecklas i takt med att innehavarna avlider. Men avvecklingslagen innefattar allvarliga brister som också behöver åtgärdas. är det innehavarens äldste son som först får hälften av egendomen, och därefter fördelas återstoden enligt den allmänna arvsrättens principer om arv och testamente. Ett annat problem med avvecklingslagen är att den medger undantag om det finns särskilda skäl, exempelvis nämns fideikommissegendomar med ”synnerligt kulturhistoriskt värde”. På så sätt kan regeringen ge fortsatt grönt ljus för fideikommissen som ska gälla på obestämd framtid eller till dess nuvarande innehavare avlider. Det är hög tid att göra om avvecklingslagen till en verklig avvecklingslag. Beviljade undantag från avveckling bör återkallas och könsneutrala arvsregler bör införas. Lawen Redar (S)
mot · H6021098 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad differentiering av lagstiftningen runt strandskydd och tillkännager detta för regeringen. är ett län där det finns många vattendrag och sjöar. Vattnet är en del av attraktionskraft. Att bo nära vatten är något som av många anses som eftersträvansvärt. Då vi människor är beroende av vatten för vår överlevnad är det inte svårt att se att det finns en viss historisk och biologisk logik i att det betalas stora summor pengar för att få bo just vid vatten. Självklart ska allemansrätten och den långsiktiga tillgången till stränder och strandnära områden säkerställas, och strandnära djurs och växters livsbetingelser ska inte äventyras. Detta är grunden i och syftet med strandskyddet, och så långt är nog alla överens. Den nu gällande strandskyddslagen synes vara skriven för befolkningstäta områden med högt exploateringstryck, medan den passar sämre i glesbygd där antalet sjöar och vattendrag ibland är lika stort som antalet innevånare. Det finns mer än 100 000 sjöar i . Räknar vi med sjöar som är mindre än en hektar så landar siffran på mellan 300 000 och 500 000 sjöar. bor av befolkning i tätorter. I många glesbygdskommuner minskar befolkningen. Att ha möjlighet att erbjuda strandnära boendemiljöer är en viktig beståndsdel för att skapa inflyttning och tillväxt i glesbygd och på landsbygden. Förändringar av strandskyddet har skett för att långsiktigt stimulera den lokala och regionala utvecklingen på landsbygden. Men landsbygdsutvecklingen i strandnära lägen borde ges bättre förutsättningar. borde ha en ökad differentiering av lagstiftningen, som på allvar tar hänsyn till att tillgång till sjöar och stränder varierar i landet, liksom befolkningstäthet och exploateringstryck. Särskilt prioriterade områden är inland samt glesbygdskommuner i Syd- och med ett stort antal sjöar.
mot · H6021099 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra strandskyddsreglerna så att de möjliggör för byggande i strandnära områden i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Att få bygga och bo i vackra och strandnära lägen är en dröm för många i vårt land, som våra stränder måste skyddas från överexploatering. Att kunna erbjuda attraktiva boendemiljöer i strandnära lägen är en avgörande beståndsdel för att skapa inflyttning och tillväxt i gles- och landsbygd. ändrades strandskyddsreglerna för att bland annat göra det lättare att bygga strandnära i glesbygdsområden. När den nya lagen trädde i kraft var förhoppningarna stora. Den nya lagen skulle ge mer utrymme för regionalt och lokalt anpassade bedömningar. I de delar av där det finns gott om stränder och lågt bebyggelsetryck skulle det bli lättare att bygga. skärptes möjligheten att bygga i områden som varit utsatta för hårt exploateringstryck. Men tyvärr blev inte verkligheten så och det har blivit tydligt att de nya reglerna inte fyllt sitt syfte. Kommuner i glesbygd upplever att det har blivit ännu svårare att få bygga i attraktiva strandlägen efter att de nya reglerna börjat gälla, tvärtemot intentionen med lagstiftningen. Därtill har Kommuner och Landsting pekat på att bedömning och handläggning av ärenden med tillämpning av lagen varierar stort mellan länen. Även SVT har gjort en granskning av utfall av dispenser för byggnation i strandnära lägen. Utfallet har i många stycken inte följt lagstiftarnas ambitioner. I många stadsnära lägen och hårt exploaterade områden har det beviljats fler byggnationer medan det i gles- och landsbygd i många län har försvårats. Det finns en stor konsensus kring att reglerna måste förändras, och i stort sett samtliga landsbygdskommuner vittnar om att strandskyddet hämmar utvecklingen. Därför gav regeringen i uppdrag att utreda strandskyddsreglerna. Uppdraget redovisades och innehåller förslag på bland annat större LIS-områden och breddade dispensregler. Det finns därmed goda underlag för att få till ett strandskydd som skyddar våra stränder från överexploatering som det inte hämmar utvecklingen på landsbygden.
mot · H6021101 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en förmåga att möta hot från biologiska smittor mot samhället och tillkännager detta för regeringen. Området bioförsvar (biodefense) är något som har uppmärksammats internationellt på den säkerhetspolitiska arenan. kan hot mot vår säkerhet se ut på olika sätt och omfatta biologiska hot. Händelserna i är ett tydligt exempel på detta. Flera processer pågår nu för att stärka upp säkerheten för vårt land och , inom flera olika områden. Tillsammans med kommuner och landsting är exempel på samhällssektorer där man måste ha god beredskap för att kunna hantera extraordinära smittor. CBRN-försvaret är ett annat exempel vars roll är att hantera och arbeta mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot. Samtliga har oerhört viktiga roller för att hantera eventuella hot och risker. Det är av stor vikt att ligger i framkant med en modern och hållbar förmåga på bioförsvarsområdet. Det kan handla om beredskapsanskaffning för att kunna möta eventuella kommande hot mot smittor som används i biologisk krigföring men också utbyggd säkerhetsanalytisk förmåga. Exempelvis men även andra länder i och omvärlden har uppmärksammat vikten av att bygga beredskap mot exempelvis olika typer av smittor. får inte ligga efter med att göra detsamma. Kopparklint (M)
mot · H6021102 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ändras så att testatorns yttersta vilja ska gälla i det fall ett testamente finns upprättat, och detta tillkännager för regeringen. Enligt 1 § 2 kap. (ÄB) ska eventuell kvarlåtenskap vid någons frånfälle gå till arvlåtarens avkomlingar (bröstarvingar) med lika arvslott. Enligt undertecknads uppfattning är dock lagen förlegad alltsedan jordbrukarsamhället upphörde. fanns ett befogat skäl att hålla ihop lantbruksfastigheter etc. men med flera olika familjekonstellationer under livet är behovet av lagens skrivning inte längre aktuellt. I svensk rätt är den grundläggande regeln att testators vilja ska respekteras så långt det går, något som kan ses som en eftergift till den privata äganderätten. Det är bra men undertecknad anser att testators yttersta vilja ska gälla fullt ut i de fall ett testamente finns upprättat. Med dagens skrivning har bröstarvingar alltid rätt till sin laglott oavsett om de har haft kontakt med arvlåtaren eller ej. Det känns inte rimligt. Undertecknad anser därför att det bör införas ett tillägg i ÄB att om testamente finns upprättat ska testators yttersta vilja gälla över övrig lagstiftning i ÄB. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att ÄB ska anpassas till dagens levnadsförhållanden och att testators yttersta vilja, i de fall där testamente finns, ska gälla fullt ut. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H6021103 · 2018-11-27 00:00:00 — Låt pröva utnämningen av varje minister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få pröva utnämningen av statsråden, och detta tillkännager för regeringen. riksdag utgör den lagstiftande församlingen, och den dagliga verksamheten med att leda landet sköts av regeringen. makt över regeringen är i grunden baserad på utnämningen av statsministern, möjligheten att väcka misstroendevotum mot densamma samt att styra regeringen via budgeten och stiftande av lag. Statsministern utser på egen hand samtliga ministrar och avgör vilka ministerroller som ska finnas och på vilka departement. Att statsministern får makten och ansvaret att tydligt leda regeringen är både självklart och önskvärt, men och därmed folkets möjlighet till inflytande när det gäller utnämningen av statsråd blir begränsad till en obetydlig nivå. För att stärka inflytande bör istället ordningen vara att statsministern utser sina statsråd, men att sedan får ta ställning till om statsråden individuellt kan accepteras av eller inte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få pröva utnämningen av statsråden.
mot · H6021104 · 2018-11-27 00:00:00 — Försäljning av statens resterande ägande i SAS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är via en betydande ägare av flygbolaget . Flygmarknaden utgör förvisso en viktig infrastruktur för , för att tillhandahålla resmöjligheter både inrikes samt till och från , och vår konkurrenskraft i ett så vidsträckt handelsberoende land i utkanten av . Flygmarknaden har dock utvecklats kraftigt sen SAS grundande och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Flertalet andra flygbolag agerar på samma marknad och därav minskar behovet av att en statligt finansierad aktör befinner sig på marknaden. Då statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det därför anledning att avyttra verksamheten till privata ägare. Det viktigaste skälet till en försäljning av SAS är dock det faktum att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad, där staten fyller en viktig kontrollfunktion, och det är därmed inte rimligt att man agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS.
mot · H6021105 · 2018-11-27 00:00:00 — Ett lobbningsförbud för statliga myndigheter och statliga företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett förbud för statliga myndigheter och företag att ägna sig åt lobbning gentemot riksdag, regering och övriga svenska offentliga beslutsfattare kan se ut och tillkännager detta för regeringen. Statliga myndigheter och företag fyller en viktig funktion i det offentliga – statliga företag för att säkra strategiskt viktiga värden och för att motarbeta monopolsituationer och statliga myndigheter för att utföra regeringens arbete och därmed fullfölja vilja. Deras agerande påverkar därmed även förtroendet för staten. Statliga myndigheter och företag ska agera självständigt, utan politisk detaljstyrning, men inom vissa på förhand uppsatta ramar. är det fullt möjligt, och sker löpande, för myndigheter och statliga bolag att ägna sig åt informationsarbete och mer traditionell lobbying. Att ägna sig åt informationsarbete, inte minst för att upplysa medborgare och andra intressenter om myndighetens arbete och förändring i regelverk, ska vara en självklar del i arbetet. Likaså är det en självklar del av de myndigheternas och statliga företagens arbete att fortsätta ha en dialog med regering, riksdag och beslutsfattare om verksamheten och förutsättningarna för denna. är det viktigt att skilja på denna typ av dialog och statliga myndigheters och företags möjligheter att försöka påverka politiska beslut i en viss riktning. tillåts statliga myndigheter och företag spendera anslag från och genom sitt uppdrag från samma lagstiftande församling försöka påverka densamma att fatta beslut i en viss riktning som gynnar myndigheten, det statliga företaget eller för dem närliggande intressen. Detta skapar en osund ruljangs på skattepengar där anslag betalas ut från staten som sedan används för att påverka samma stat att fortsätta stödja ens verksamhet ekonomiskt. Ett exempel är det helstatliga bolaget som genom direkt lobbying gentemot beslutsfattare, och genom massiva reklamkampanjer för stora pengar, försökt påverka i hur ska definiera uppdraget för Systembolaget och deras eventuella konkurrens. Detta beteende, där anslag används för att lobba för ytterligare anslag, och där statliga bolag försöker att externt påverka hur ska definiera deras uppdrag, skadar allvarligt förtroendet för statliga institutioner och i förlängningen riksdag och regering och bör inte vara tillåtet. Det bör därför utredas hur ett förbud för statliga myndigheter och företag att ägna sig åt lobbyarbete gentemot riksdag, regering och övriga offentliga beslutsfattare kan se ut.
mot · H6021106 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur arbete kan effektiviseras med målet att ytterligare underlätta för svenska företag att växa och anställa samt exportera varor och tjänster och tillkännager detta för regeringen. Tillväxt på arbetsmarknaden är beroende av välmående och växande företag som vågar utveckla nya tjänster och produkter och som vågar anställa fler på växande och nya arbetsplatser. Ökad rörlighet på arbetsmarknaden skapar dynamik där människor får komma till sin rätt, men det räcker inte allena om inte fler företag känner att de kan och vill växa. De regler och lagar som ibland tynger svenska företag med vad som ofta uppfattas som onödig byråkrati och stjäl tid från tiden att driva företagen har uppkommit av goda skäl men är kanske inte längre ändamålsenliga. Ett rejält omtag kring företagen och andra arbetsgivares villkor behöver tas, med en ordentlig översyn med målet att kraftigt underlätta för svenska företag att växa, anställa och exportera. Med anledning av ovanstående föreslår jag att regeringen ser över hur arbete kan effektiviseras med målet att ytterligare underlätta för svenska företag att växa, anställa och exportera varor och tjänster.
mot · H6021107 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera Arbetsförmedlingen och möjligheten att införa en jobbpeng och en avreglering på området som möjliggör för fler aktörer att förmedla jobb och tillkännager detta för regeringen. Arbetsförmedlingen är den statliga myndighet som borde vara arbetssökandes främsta vän i utanförskap. Tyvärr beskriver alldeles för många istället förmedlingen som ett hinder. Arbetsförmedlingen är uppbyggd i en annan tid, när arbetsförmedlande handlade om just arbetsförmedlande. Så ser inte dagens arbetsmarknad ut, och det är hög tid att Arbetsförmedlingen moderniseras för att kunna möta de mångfacetterade krav som dagens och framtidens arbetsmarknad ställer. För att underlätta stödet till arbetssökande och de som söker personal borde funktionen utgå från en jobbpeng som fastställs efter den enskilde arbetssökandes förutsättningar och som sedan kan användas på valfri arbetsförmedling. En flora av flertalet, kvalitetssäkrade arbetsförmedlingar över landet som får betalt för just sin förmåga att se till att människor får ett arbete skulle förändra inställningen till hur arbetsförmedlingarna arbetar, och möjliggöra för specialiserade arbetsförmedlingar för olika grupper och branscher.