mot · H6022937 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter att lyckas ska aldrig begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen elev ska lämna utan de kunskaper som behövs för jobb och fortsatta studier. Skolan är, och ska vara, den del av välfärden som inte bara möjliggör en trygg framtid, utan också utjämnar livschanser. Alla barn förtjänar en bra start när de börjar skolan. Därför prioriterar fortsatta reformer för att förskolan ska kunna fortsätta att utvecklas och bli en god brygga över till skolans undervisning. I förskolan är språkutveckling särskilt viktigt. Men för de barn som aldrig, eller mycket sällan, möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Med stöd i forskning och beprövade erfarenheter föreslår reformer som stärker elevernas lärande och kunskaper. Vi föreslår att undervisningstiden utökas med start i lågstadiet och att de nya timmarna ska tillföras matematik och svenskundervisningen. För att stärka nyanlända barns språkkunskaper föreslår vi att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör språkförskola obligatoriskt för nyanlända barn. Vi föreslår vidare att förskoleklassen ska göras om till ny årskurs 1. Därmed blir lågstadiet fyraårigt och tioårig. avsätter också medel för att fler lärarassistenter ska kunna anställas i de skolor som ligger i de mest utsatta områdena och utökar satsningen på lovskola så att den omfattar elever från årskurs 6. följer också om att satsa mer på lärarnas karriärmöjligheter och att öka drivkrafterna för våra skickligaste lärare att söka sig till skolor som har de största utmaningarna. Därför föreslår vi att karriärtjänstreformen på nytt byggs ut, från dagens 17 000 förstelärare till 22 000 förstelärare samt fördubblar vår tidigare satsning på förstelärare i utanförskapsområden. behöver också bli bättre på att ta till vara kompetensen hos våra många nyanlända akademiker. Därför ökar vi anslagen till detta viktiga arbete. anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den föreslagna användningen av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till fortbildning av lärare och förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till statligt stöd till vuxenutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag till upprustning av skollokaler och utemiljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag till fler anställda i lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till bidrag till lärarlöner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till Universitets- och högskolerådet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till särskilda utgifter inom universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till rymdforskning och rymdverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som gör språkförskola obligatorisk för nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på språkförskola för nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på lovskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på fler lärarassistenter till skolor i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på karriärtjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på förstärkt validering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på tekniskt basår och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (M) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning borde ha världens bästa skola, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare i världsklass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. De eleverna riskerar att aldrig slutföra en gymnasieexamen och det betyder ökad risk att hamna i utanförskap. Därför är en av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla och i hela så stärks sammanhållningen. Alliansens skolreformer med tydligt fokus på kunskap gav resultat. De internationella kunskapsmätningarna och Timss som publicerades visade ett trendbrott, men svenska elever presterar fortfarande på eller under genomsnittet inom . av eleverna hade inte behörighet till gymnasiet . Vi kan inte vara nöjda med att hamnat efter andra länder när det gäller kunskapsnivåerna. Vårt välstånd bygger på vår förmåga att ta tillvara på den senaste forskningen och omsätta det i nya jobb. Därför behöver svensk utbildningspolitik skärpas. Den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Därför prioriterar reformer som ökar tiden mellan elever och skickliga lärare, såsom exempelvis språkförskola, mer undervisningstid i lågstadiet, lovskola och fler karriärlärare. Reformer av svensk utbildning ska i första hand utvärderas i förhållande till om de ökar eller minskar elevers kunskapsresultat. Skolan har flera viktiga uppdrag, men för är kunskap alltid prioriterat. Utgifter som faller under andra utgiftsområden föreslår att anslag 1:1 i utgiftsområde 25 ökas med 225 miljoner 2020 och med 900 miljoner 2021 för att utöka undervisningstiden i lågstadiet. I utgiftsområde 9, 20 och 24 tillförs också forskningsmedel för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som har gällt för utformningen av budgetpropositionen 2019. Samtliga förslag ovan som faller utanför utgiftsområde 16 finns utförligt beskrivna i respektive utgiftsområde. Anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Utöver anslagets ändamål föreslås ett tillägg så att anslaget även bör få användas till att anställa lärarassistenter i skolor som ligger i utsatta områden. För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19 omdisponeras 2019, 2020 och 2020. För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19 omprioriteras 2019. Anslag 1:5 minskas med 2019 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19, vilket innebär att tillskottet till jämlikhetspengen inte skjuts till i enlighet med regeringens tidigare besked. Fler lärarassistenter till skolor i utsatta områden Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. Arbetsuppgifterna handlar om att organisera nationella prov, boka lokaler, planera in föräldrasamtal, frånvaroadministration med mera. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. Jobbet som lärarassistent kan också vara en första väg in i skolans värld för ungdomar. I skolor i utsatta områden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Undervisningen kräver mer tid och det finns fler elever med sociala problem som kräver extra mycket samverkan mellan elevhälsa, föräldrarna och andra myndigheter. Arbetsmiljön för lärarna på dessa skolor är också en anledning att många skickliga lärare väljer bort att jobba där, då timmarna inte räcker till för att klara den höga arbetsbelastningen. Därför tillför anslag 1:5 150 miljoner så att fler lärarassistenter kan anställas i skolor som ligger i landets mest utsatta områden. Obligatorisk språkförskola för nyanlända barn Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom föreslår vi att svenska språkets roll stärks i läroplanen och kompetensutveckling för förskollärare, men även fler utbildningsplatser. Regeringen ska återkomma med ett lagförslag till som gör språkförskola obligatorisk för nyanlända barn . Men i avvaktan på lagstiftningen och för att redan från start stärka de små barnens svenskkunskaper avsätter medel som huvudmän kan söka för att påbörja införandet av en språkförskola. tillför därför anslag 1:5 125 miljoner kronor 2019, 2020 och 2021 för dels sökbara medel och dels inrättade av obligatorisk språkförskola för nyanlända barn , när sådan lagstiftning finns på plats. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. föreslår att anslag 1:5 utökas med 2020 och 2021 för att införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Anslag 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Anslag 1:7 minskas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19, vilket innebär att indexeringen av maxtaxan inte genomförs. Anslag 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Förberedelse av en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 För att ytterligare stärka elevernas lärande vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Dagens lärare i förskoleklassen har viktiga kunskaper om barnens tidiga lärande som måste tas tillvara på i sexåringarnas lärande. Det är därför viktigt att dessa lärare får en möjlighet att komplettera sin kompetens i exempelvis läs- och skrivinlärning och bedömning, vilket många saknar. Regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola enligt ovan och återkomma till med lagförslag. De resurser som vi tillför ska omfatta tillfälligt ökade kostnader för införande av en tioårig grundskola med anledning av fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar inom förskoleklass, och som vill undervisa i nya årskurs 1. Det är nödvändigt för att de ska få den kompetens som krävs för att bli behöriga att undervisa i . tillför därför anslag 1:10 170 miljoner kronor för fortbildning av förskolelärare för att förbereda för 10-årig grundskola. Anslag 1:12 Myndigheten för Anslag 1:12 ökas med 2020 och 6 miljoner 2021 att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19, vilket innebär att myndighetens förvaltningsutgifter ökar. Anslag 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Anslag 1:13 ökas med 2019 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av BP19, vilket innebär att det planerade tillskottet av utbildningsplatserna regionalt kan genomföras. Anslag 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Anslag 1:14 ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av BP19. Detta innebär att den tidigare planerade utbyggnaden av utbildningar inom kan bli av. Anslag 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer Anslag 1:15 minskas med 2019 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19, vilket innebär att stödet utgår , i enlighet med regeringens tidigare avisering. Anslag 1:16 Fler anställda i lågstadiet Anslag 1:16 minskas med 2019 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19, vilket innebär att regeringens planerade minskning av anslaget genomförs. Anslag 1:19 Bidrag till lärarlöner Högre lön för skickliga lärare Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av våra skickligaste lärare ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Därför vill att den införda höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar, som vi vill bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden. Förstelärare i utanförskapsområden ska ha ett lönetillägg på . Anslag 1:19 Bidrag till lärarlöner föreslås öka med 2019, 2020 och 2021 för att bygga ut antalet förstelärare och bygga ut antalet förstelärare i utanförskapsområden. Medlen ska täcka en utbyggnad av karriärtjänstreformen från dagens 17 000 karriärlärare till 22 000 karriärlärare 2021. 2:2 Universitets- och högskolerådet behöver bli bättre på att ta till vara kompetensen hos våra många nyanlända akademiker. När människors kompetens inte kommer till sin rätt, antingen genom att den inte valideras eller att yrket som erbjuds är alldeles för lågkvalificerat, är det en förlust för både den enskilde och samhället. Svensk arbetsmarknad har därtill omfattande matchningsproblem, och företag inom flera branscher har svårt att hitta rätt kompetens. Valideringsprocessen borde därför börja vid ankomst genom en inventering av kompetens. Myndigheter och högskolor måste få resurser som möjliggör att de dels kan validera nyanländas kompetens och dels resurser till att komplettera kompetensen hos de nyanlända. är incitamenten för detta viktiga arbete för svaga och de lärosäten som har sakkunskap har för små resurser för att kunna skala upp sitt valideringsarbete. När det gäller validering av hälso- och sjukvårdsyrken är handläggningen mycket eftersatt. Detta som det befintliga och framtida behovet av personal inom svensk hälso- och sjukvård förväntas öka. har själv begärt att den valideringen istället bör skötas av Universitets- och högskolerådet (UHR) och vi bör se över om en sådan ordning skulle ge en bättre och snabbare validering. Ett annat verktyg är att undersöka om EU:s gemensamma regelverk för validering av utländska sjukvårdsutbildningar kan användas som standard. I de fall en validerad kompetens inte anses motsvara en formell utbildning eller examen bör man se över hur tydlig information om exakt vad som behöver kompletteras kan ges. Den sökande bör då också erbjudas studievägledning. Mot bakgrund av ovan föreslår att anslag 2:2 ökas med 20 miljoner 2019, 2020 och 2021 för att stärka arbetet med nyanländas kompetens. Anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19. Fördelningen till lärosätena av medlen ska ske i nästkommande tilläggsbudget. Anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19 avseende fler platser på lärar- och förskollärarutbildningarna. Detta innebär att platserna fortsätter att byggas ut i tidigare aviserad takt. Anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19 avseende fler platser på högskolan. Detta innebär att platserna fortsätter att byggas ut i tidigare aviserad takt. För den som vill bli ingenjör, men som saknar rätt förkunskaper, är basåret en väg in till högskolan. erbjuder ett 20-tal universitet tekniska eller naturvetenskapliga basår för studenter som inte är behöriga till ingenjörsutbildningen och andra naturvetenskapliga utbildningar. Söktrycket är högt. Ändå finns inga särskilda medel för basår, utan programmen finanserias med pengar som är avsedda till vanlig högskoleutbildning. hoppar alldeles för många studenter av från sitt utbildningsprogram , särskilt från ingenjörsutbildningarna. Lärosätena rapporterar också att allt fler nybörjarstudenter har bristande förkunskaper i matematik. Mot denna bakgrund föreslås att anslag 2:64 ökar med 2019, 2020 och 2021 för att utveckla det tekniska basåret. Satsningen är ett led i våra förslag för att öka genomströmningen på högskolan och stärka kompetensförsörjningen. Anslag 3:1 Forskning och forskningsinformation Anslag 3:1 ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av BP19. Detta innebär ett tillskott till i enlighet med regeringens forskningsproposition och budgetproposition . Anslag 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Anslag 3:4 ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av BP19. Detta innebär ett tillskott i enlighet med regeringens forskningsproposition och budgetproposition . Noria Manouchi (M)