mot · H6021913 · 2018-11-29 00:00:00 — Grundskola och gymnasium behöver reformeras och utbildningsinsatserna behöver ses över för unga vuxna som behöver vidareutbilda sig. 13.2 Förskolan utgör grunden och vägen in i det svenska samhället Förskola och skola utgör för barn och unga något av det viktigaste i tillvaron, vid sidan av umgänge med nära och kära. Här läggs grunden för barnens framtid. Förskolan behöver vara trygg och arbetsmiljön god för barn och personal. Verksamheten ska för barnen innebära goda förutsättningar till en bra start med möjligheter till lek, motorisk utveckling och bra kost. Det ska vara attraktivt att arbeta med barn. För personalen behövs bland annat förbättrade arbetsvillkor. Förskolebarn behöver förberedelse för sin senare skolgång och få förutsättningar att inlemmas i det svenska samhället. Pedagogiken ska bedrivas på vetenskaplig grund och verksamheten drivas helt med svenska språket. Segregationen ökar i samhället, särskilt i utsatta områden. För att barn ska ges möjlighet att ingå i det svenska samhället är det helt nödvändigt med obligatorisk förskola för barn i utsatta områden med två föräldrar födda utomlands. Där ska de ges möjlighet att ta del av vår svenska kultur, språk och värderingar. Jämlikhet är en av de grundläggande värderingarna i . Därför ska slöja inte användas i svensk förskola. Obligatorisk förskola i utsatta områden. Nej till slöja i svensk förskola. 13.3 Förberedelseskola och hantering av hedersproblematik Det märks tydligt att nyanlända elever har specifika behov. Det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Nyanlända elever behöver också undervisning om svenska lagar, normer och regler, rättigheter och skyldigheter. Det är uppenbart för samtliga inblandade att dagens inslussningssystem har misslyckats kapitalt. Därför krävs en helt ny strategi på området. förespråkar införandet av en förberedelseskola i statlig regi med nationell läroplan, vilken bör bygga på de rekommendationer som redan utgivit. Fokus ska ligga på det svenska språket och kunskap om det svenska samhället. ska även bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet och att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och istället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) utnyttjar vi befintliga resurser på ett mycket bättre sätt. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Den nya verksamheten kommer att ligga i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. Innan en elev förs över har man kontakttid i tilltänkt klass för att säkerställa att eleven kan följa med i undervisningen. Dessutom utförs, före överflyttning, ett digitalt nationellt prov i svenska, utformat av , för den årskurs som skall påbörjas, för att säkerställa att eleven kan följa undervisningen. På så vis erhålls likvärdig standard i alla kommuner istället för det godtycke som råder . Läraren i den mottagande klassen får på så sätt en mer kunskapsmässigt homogen grupp, vilket förbättrar arbetsmiljön för alla i skolan och främjar studiero och undervisningens kvalitet. Efter skoldagen förblir förberedelseskolan tillgänglig för de överflyttade elever som känner att de behöver extra stöd med det egna språket som referens. Detta är möjligt eftersom förberedelseskolan alltså har knutit till sig tvåspråkig personal, enligt ovan. På så vis kommer överflyttade elever också i kontakt med nyanlända elever och blir en inspirationskälla för dessa. Hedersproblematiken ökar i , den gör sig gällande på flera håll i samhället, även i skolan. Problematiken kommer i konflikt med svenska grundläggande värderingar, praxis och i vissa fall även konflikt med svensk lag. För att kunna hantera problemen, motverka hederskultur i skolan och hjälpa elever i utsatt situation så ska hedersproblematik ingå i lärarutbildningen och utgöra obligatorisk fortbildning för skolpersonal i utsatta områden. Införa förberedelseskola med fokus på det svenska språket och kunskap om det svenska samhället. Avskaffa statligt finansierad modersmålsundervisning. Inkludera hedersproblematik i lärarutbildningen. 13.4 Skola för ökad ordning Skolan är en plats för undervisning. Både lärare och elever har rätt till arbetsro. Elever som inte klarar av den ordinarie undervisningen placeras i jourklasser där de får hjälp av personal med särskild kompetens. Erfarenhet från utlandet visar att denna åtgärd i sig gör att de flesta elever förstår att klassrummet är till för studier. Den mindre andel elever som inte gör det får alltså på detta vis särskilt stöd i jourklasser. Elever som begår allvarliga övergrepp i skolmiljö ska gå i pliktskola. Parallellt med detta vill öppna upp för statligt övertagande av dysfunktionella skolor. Där det krävs bör staten tillsätta en särskilt erfaren skolchef som ges befogenheter för att få ordning på hela verksamheten. Införa jourklasser för elever som kräver särskild uppmärksamhet. Införa pliktskola för elever som begår övergrepp i skolmiljö. Statligt övertagande av dysfunktionella skolor. 13.5 Karriärtjänster för lärare Antalet elever i blir större och i takt med ökande elevkullar förvärras lärarbristen. Det behöver vara attraktivt att vara lärare. Det saknas cirka 7 000 behöriga lärare och intresset att söka till landets lärarutbildningar är ljumt. Yrket är inte attraktivt på grund av en för dålig löneutveckling och på många håll helt oacceptabel arbetsmiljö. Källa: SCB, ökning av antal barn i . Antal barn i åldrarna 7–, 2000–2012 och prognos 2013–2025. Inrättande av karriärtjänster för lärare innebär kraftiga lönelyft och större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. Reformen är inspirerad av den framgångsrika Singapore-modellen och utgår från en karriärstege med arton nivåer, där de har sex nivåer i varje ämne och man alltså har ”nivå 1” när man är utexaminerad från . Varje steg kräver i sig fortbildning, erfarenhet, samt att man är beredd att axla ytterligare ansvar och stödja sina kollegor. Det innebär att lärare som kommit längre utövar mentorskap gentemot mindre erfarna kollegor. Varje ny nivå berättigar till ett ordentligt lönelyft vilket går hand i hand med nya åtaganden. Det innebär bland annat att de mest ambitiösa lärarna kommer att uppmanas att arbeta med de klasser som är i störst behov av deras yrkesskicklighet. har utsatta skolor stora problem med hög personalomsättning. Förslaget innebär att elever och lärare i dessa skolor får stöd av särskilt kompetenta lärare. Implementera Singapore-modellen på läraryrket i . 13.6 Åtgärda akut lärarbrist och främja undervisning på landsbygden Många behöriga lärare arbetar med annat än undervisning. Denna grupp utgör en betydande potential när en fungerande skola ska upprätthållas . Det är en fördel att dessa personer har erfarenheter från arbetslivet utanför skolans värld. skolor ska formas till attraktiva arbetsplatser, vad gäller löneutveckling och arbetsmiljö, så att dessa lärare vill återvända. Förslagen gällande karriärtjänster kan ses som en viktig del av detta. Bristen på behöriga lärare är särskilt stor i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Det finns en intressant potential i form av människor med masterexamen i matematik och tekniska eller naturvetenskapliga ämnen vilket motsvarar mycket av det som marknaden efterfrågar och som utgör en grund för vidareutveckling av näringar med framtidsutsikter. En satsning ska göras på så kallad ”kringpersonal”, som till exempel vaktmästare, IT-personal, administratörer och kuratorer, vilket gör att lärare kan fokusera på undervisning. Det är av vikt att människor bor och lever i hela och att skolverksamhet i hela riket har nödvändiga resurser, lärare och personal. Det råder brist på lärare i glesbygd. För att bidra till att åtgärda detta ska examinerade lärare som tar anställning i glesbygd få en del av sin studieskuld avskriven de arbetar i glesbygd. Det finns ett stort värde i att bevara bygdeskolorna. Ett särskilt stöd till glesbygdsskolor behöver inrättas, där skolor med lågt elevunderlag under maximalt ska kunna ansöka om medel för att klara fortsatt skolverksamhet. Betald lärarutbildning för individer med naturvetenskaplig kunskap. Utökad andel kringpersonal i skolan. Avskrivning av studieskuld för lärare som arbetar i glesbygd. Fritidshemsverksamhet är viktig utanför skoltid för elever. Den ger under kontrollerade former skolbarn möjlighet till givande fritid, gemenskap med andra skolelever samt visst stöd av personal. Fritidshemsverksamheten ska också kunna utgöra ett visst komplement till skolan för elever som behöver stöd i sin läxläsning. För väl fungerande fritidshemsverksamhet behöver personaltätheten ökas så att en personal ansvarar för maximalt 20 barn. Ökad personaltäthet vid fritidshem med ett rikt mål om 20 barn per personal. 13.8.1 Tvåårigt gymnasium och återinförande av ämnesbetyg Människor med praktisk utbildning är på många håll en bristvara på arbetsmarknaden. Det råder en allvarlig brist på arbetskraft inom praktiska yrkessektorer. De tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med minskat teoretiskt innehåll ska återinföras. Den som så vill kan sedan bygga på sin 2-åriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Vi vill återinföra ämnesbetyg. I introduktionsprogrammet Språkintroduktion behöver olika nivåer enligt elevernas förkunskaper införas. Införa tvååriga praktiska gymnasieprogram. väljer många ungdomar gymnasieprogram som inte leder till arbete. Genom en så kallad teknikbrygga vill vi ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin eller vidareutbilda sig inom teknik eller naturvetenskap. Detta innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man erbjuds en termins finansierad praktik hos en lokal industri. De första terminerna bör styras upp i gängse regi medan staten skjuter till medel för praktikperioden. Införa teknikbrygga för att ge fler möjligheten till att bli anställningsbara i industrin. Syftet med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Det behövs en allmän effektivisering av högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Istället för att resurstilldelningssystemet baseras enbart på parametrar som helårsstudenter () och helårsprestationer (HÅP) i form av fullgjorda studieresultat, bör vi införa ett nytt finansieringssystem som är mer kvalitetsdrivande än vårt nuvarande system. vill försäkra sig om att utbildningarna håller tillräckligt hög kvalitet internationellt och att kvaliteten inte blir lidande av att lärosätena anstränger sig för att enbart plocka in så många studenter som möjligt. Det finns indikationer på att kvaliteten gått ned på vissa utbildningar då lärosätena i sin jakt på helårsprestationer och ökat antal utbildningsplatser sänkt kraven. vill se ett nytt finansieringssystem där kvaliteten på utbildningarna värnas i mycket högre grad. En sådan utredning, där ett nytt system tas fram, bör startas. Syftet med reformen är att den högre utbildningen ska äga större samhällsrelevans och också förse arbetsmarknaden med den arbetskraft som behövs vid sidan av det bredare uppdraget att leda i en tätposition vad gäller forskning och relevant utbildad arbetskraft efter samhällets behov. Ett nytt finansieringssystem baserat på högskolornas kvalitet och samhällsrelevans. 13.10.2 Ekonomiska incitament till studier vill rikta ekonomiska incitament till såväl studenter som lärosäten som fokuserar på arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov. För den individuella studenten vill införa en slags utbildningspott som ska öronmärkas för ett förhöjt studiebidrag åt de studenter som väljer att läsa en utbildning till yrken där det finns och kommer att finnas ett påvisbart kompetensunderskott. Det innebär att de som väljer att studera vissa utbildningar kommer att medges ett högre studiebidrag motsvarande +1 000 kronor . Regeringen beslutar hur dessa medel fördelas efter samråd med relevanta parter. Detta ekonomiska incitamentssystem avser i första hand eftergymnasiala utbildningar där skall ingå. kan även praktiska gymnasieutbildningar där det råder stor brist på arbetskraft komma ifråga. Utgångspunkten i förslag är också att ingen student – alldeles oavsett vilken inriktning man väljer på sina studier – ska få det sämre ställt jämfört med . Ekonomiska incitament för att få fler att välja utbildningar där det finns eller kommer att uppstå brist på arbetskraft. Den lärarledda undervisningstiden har minskat även om en utplaning kan ha skett det sista decenniet. I vilket fall är den lärarledda tiden för liten och svenska högskolestudenter får minst undervisningstid i . Detta även taget i beaktande att ny kommunikationsteknik gjort entré i våra läromiljöer som minskar direkt lärare–elev-interaktion. För lite lärarledd undervisningstid påverkar utbildningarnas kvalitet starkt negativt. Denna trend måste brytas, dels genom att mer pengar satsas på undervisningen i syfte att öka lärartiden per student, dels genom att det så kallade produktivitetsavdraget avskaffas. Öka den lärarledda undervisningstiden genom ökad finansiering och avskaffandet av produktivitetsavdraget. 13.10.4 Översyn av lärarutbildningar anser att landets lärarutbildningar ska underkastas en grundlig översyn. Enligt håller stor del av lärarhögskolorna i inte måttet. På många håll ersätter lärarlösa lektioner och gruppredovisningar ordinarie undervisning och riktiga examina. Detta är slöseri med unga människors tid och ett sabotage av framtida lärares utbildning. De lärarutbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav bör läggas ned så att de lärosäten som klarar av att hålla en hög kvalitet i utbildningen kan prioriteras. Man måste dessutom ha likvärdiga bedömningar mellan lärarhögskolorna för att säkra undervisningens kvalitet. Det innebär standardiserad examinering som synkroniseras mellan olika lärosäten. Vidare måste ett samordnat nationellt system för digitala hjälpmedel i skolundervisningen tas fram och implementeras och inträdesprov till lärarutbildningen ska införas. Höja kraven på lärarutbildningarna. 13.11.1 Kvalitet, prioriteringar Basanslagen behöver ökas för de högskolor där det bedrivs högkvalitativ, behovsdriven och samhällsnyttig forskning. Regeringen beslutar hur dessa medel fördelas efter samråd med högskolornas kvalitetsansvariga och de organ som finns för utvärdering. För att skall hävda sig i den internationella konkurrensen behövs satsningar på traditionella framgångsområden och de områden som är förknippade med våra naturresurser. Energiområdet och elförsörjning är ett viktigt område för . Kärnkraften står för av vår elförsörjning. Kärnkraft är ett energislag som ger stor mängd energi per insats. Inom energiforskningen bör kärnkraftsforskning prioriteras, det gäller kärnteknik, slutförvar och kärnkraftssäkerhet. Av historiska skäl kanaliserar mellan av sina offentligt finansierade forskningssatsningar genom universitet och högskolor. Det är en relativt hög siffra ur ett både internationellt och nordeuropeiskt perspektiv, ligger dock ännu högre. vill i högre utsträckning finansiera forskning genom ett statligt forskningsinstitut. Exempel på detta finns i (VTT), (TNO) och (Fraunhofer). har redan ett embryo till ett tekniskt institut – (), ett paraply som samlar till exempel SP, CBI och Innventia. är statens ägarbolag för delägande i , som samarbetar med institutens övriga ägare från industrisidan kring struktur- och ägarfrågor. Syftet är att förnya och förstärka institutens roll i det svenska innovationssystemet. vill öppna upp för att ska kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvalitén i sina satsningar som ett led i vår strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Främja statliga forskningsinstitut som . 14 Försvar och säkerhet Sedan riksdagsinträdet 2010 och även har förespråkat kraftiga höjningar av försvarsanslagen, en återgång till ett invasionsförsvar och en återgång till utbildning av värnpliktiga. , 2018, är dessa tre ståndpunkter majoritetsåsikter i . Vi står också för bevarande av en trovärdig alliansfrihet från stormakterna och vill få ett avtal om ömsesidigt militärt stöd med till stånd. En trygg, defensiv linje motverkar spänningen i mellan och . För att möjliggöra en alliansfri linje krävs en omfattande upprustning av det svenska försvaret och helst ett försvarsförbund med . Ett rustat skulle innebära en betydande militär tröskel för en eventuell angripare. Om en stormakt skulle angripa oss konventionellt skulle de lida märkbara förluster och stå försvagade inför andra stormakter. kan ingen vara orolig för att skulle ha offensiva planer. Vi bestämmer vilket försvar vi vill ha , vilket oundvikligen innebär en period av sårbarhet. Den närmast totala nedrustning har utsatts för av oansvariga regeringar kommer att ta tid att vända, på grund av de långa ledtiderna för materielsystemen och på grund av bristen på kvalificerad personal. Ekonomin är däremot inget oöverstigligt problem; och gemensamma BNP är exempelvis av stormakten . Dessutom kan vi, tack vare vår framgångsrika försvarsindustri, köpa många materielsystem av den egna försvarsindustrin till gagn för vår egen samhällsekonomi. Ingen kärnvapenmakt kan angripa med kärnvapen utan att begå ett mycket svårt krigsbrott. Vi ser med oro på regeringens alltför långtgående närmande till och den anspänning det redan börjar skapa i , med ökad krigsrisk som följd. Svensk utrikespolitik handlar i hög grad om att bistå andra länder. Militär förmåga tillsammans med diplomatisk smidighet bör vara våra främsta verktyg. 14.1 Försvarsmaktens materiel och övningar Försvarsmakten har, bland annat på grund av ett felbalanserat försvarsprisindex, varit underfinansierad vilket har lett till ett uppdämt behov av materielbeställningar. Man måste nu komma ikapp, både vad gäller materielsystem, ammunition och drivmedel. För att nå fram till det målet förstärker anslag för övningar och materielinköp med 18 miljarder i enlighet med det budgetäskande som Försvarsmakten har lagt fram. Olyckligtvis är Försvarsmaktens eget budgetunderlag inte tillräckligt. Enligt bedömningar från är kostnaderna för investeringsplanen underfinansierade på grund av obalanser i beräkningsgrunden. För att inte skapa underskott i materielbudgeten förstärker materielbudgeten med ytterligare 8,3 miljarder . 14.2 Utbildning av värnpliktiga och officerare Det var ett skadligt experiment att avbryta utbildningen av värnpliktiga, vilket fick många negativa effekter. Sålunda kunde förbanden inte fyllas på, antalet kontrakterade var för få och många avbröt kontrakten . Dessutom försvårades rekryteringen till andra positioner i försvaret och folkförankringen försvann. För att underlätta expansionen av värnpliktssystemet ger utökade anslag till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i enlighet med deras budgetunderlag. Det verkliga nålsögat för en expansion av försvaret är officersutbildningen. För att främja officersrekryteringen förstärker försvarshögskolans anslag med . 14.3 Totalförsvaret och MSB Ironiskt nog är , som hade ett så omfattande civilt försvar, det enda land i som lagt ned det civila försvaret. Det militära försvaret klarar sig inte i krig utan det civila försvaret. ska återuppsätta det civila försvaret. Det är viktigt att det blir ordentligt gjort med beredskapslager, driftvärn och civila befälhavare. För att kunna återuppbygga det civila försvaret förstärker vi anslaget till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i enlighet med myndighetens budgetäskande. 15.1 Framförhållning i bostadspolitiken Ett hem är grunden för ett tryggt liv och i förlängningen är en fungerande bostadspolitik en förutsättning för ett välmående samhälle. Det ska finnas ett boende för alla, oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt, unga ges goda förutsättningar att både bo och studera och att anpassade och trygga boendeformer tillhandahålls våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta ny bostad. Antalet otrygga och utsatta områden i ökar, bostadsområdena blir allt mer trångbodda och segregationen breder ut sig. har det har saknats framförhållning i bostadspolitiken vilket har lett till en allvarlig bostadsbrist och trångboddhet. Detta har främst drabbat nybildade familjer, studenter och unga som söker sin första bostad. har det blivit svårare att finansiera sitt boende på grund av nyproduktionens höga hyror och marknadens prisutveckling. Den exceptionellt höga migrationen till är uppenbart en av de tyngsta orsakerna till bostadsbristen. Med migrationspolitik skulle färre människor söka sig till och förutsättningarna att bygga nya bostäder i proportion till behovet skulle därmed kraftigt förbättras. En ansvarsfull migrationspolitik är den viktigaste men långt ifrån den enda åtgärden som föreslår för att komma till rätta med bostadsbristen. ser ett behov av långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och samspel med infrastrukturen. Vidare behövs breda åtgärder för att aktivera flyttkedjan. Här är en trygg boendemiljö, gemenskap och kultur viktiga delar där den estetiska utformningen av bostäderna binder samman dessa och skapar en hållbar helhet. Boendemiljön är viktig för att skapa trivsel och hemkänsla för invånarna. Vår omgivning påverkar oss mycket, vilket ska vara en prioriterad aspekt vid bostadsbyggande och områdesplanering. Att bygga vackert är en viktig inriktning i vår bostadspolitik och där vi även ska se till att bevara rika byggnadstradition. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en så kallad kulturell planering. Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på den unika platsens förutsättningar, historia och den omgivande bebyggelsestrukturen. 15.3 Integration på bostadsområdet Med en ökad tillgång på bostäder och lägre kostnader i både inköp och hyra, ges fler möjlighet till eget boende, ansvar, minskad trångboddhet och delaktighet i samhället. Kombinerat med en stram migrationspolitik medförande en avstannad asylinvandring och anhörighetsinvandring till asylsökande, samt en successivt ökande återvandring, kommer att skapa balans på bostadsmarknaden åter nås. Integrationen försvåras av EBO-lagen, en lag som ger asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet som deras asylansökan prövas. har tagit emot fler migranter än vad samhället har klarat av. Bostadsområden har blivit allt mer överbefolkade och därmed segregerade vilket lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. EBO-lagen har gjort att vissa kommuner fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret då fler bor i lägenheterna och bostadsområdena än vad de är avsatta för. Detta försvårar för många kommuner att anpassa samhällsservicen efter befolkningen vilket går ut över kvaliteten inom skola och vård. Trångboddheten ökar slitaget på lägenheter, leder till ökat fusk med bostadsbidrag, svarthandel med andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt eller försäljning av hyreskontrakt och har skapat inlåsningseffekter. Ett första steg är att avskaffa EBO-lagen samt införa lägenhetsregister och möjliggöra för fastighetsägare att reglera antalet boende i en lägenhet. 15.4 Ökad trygghet i förorterna Polisen har pekat ut 61 utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Utformningen av miljonprogramsområdena, vilka är en betydande andel av de utsatta områdena, gör det svårt för polisen att närvara utan att utsätta sig för stora risker.