ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022086 · 2018-11-29 00:00:00 — Förbättrad infrastruktur Gekås– ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för hur infrastrukturen kring Gekås i kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. besöker minst fem miljoner personer varuhuset i . kan det handla om 29 000 personer. Det gör Gekås till ett av största besöksmål. Men de två länsvägar som bär till , 153:an och 154:an, är underdimensionerade för trafikmängden och därför trafikfarliga på flera platser. sker flera olyckor på vägarna när vanlig personbilstrafik samsas med den tunga godstrafiken på de här små vägarna. Önskemål om att åtgärda bristerna på vägarna har länge funnits. har haft ett dialogmöte där de lade fram tre förslag till åtgärder, så kallade åtgärdspaket, som kan förbättra vägarna 153 och 154. Alla paketen saknar finansiering i den nuvarande regionala trafikplanen till 2025. Det innebär att det troligtvis kommer att dröja innan de skulle kunna bli verklighet. Det kommer att påverka Gekås verksamhet, det kommer att påverka tillväxten i regionen negativt och det kommer att kräva liv. Därför måste infrastrukturen kring Gekås stärkas .
mot · H6022087 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att flyget motiveras att minska sina CO2-utsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa incitament som främjar teknikutveckling av flygplan och tillkännager detta för regeringen. Flyget släpper ut 74 000 gånger mer koldioxid än vad tåget gör. Flyget är en av våra absolut största miljöbovar och svenskarnas nöjesflygningar med lågprisflygbolagen har ökat lavinartat. Flygresorna i har ökat . års första kvartal, , ökade antalet passagerare på de svenska flygplatserna med jämfört med . Sammanlagt uppgick de till närmare 8,5 miljoner. Det är utrikestrafiken som står för ökningen. Antalet utrikespassagerare ökade med , vilket motsvarar 415 000 fler passagerare än . Enligt FN:s senaste rapport från klimatpanelen, IPCC, måste utsläppen av CO2 minska till 2030 och nå netto noll för att vi ska få en temperaturökning på endast . Det innebär att vi alla, akut, måste bidra till att minska utsläppen av CO2. Den socialdemokratiskt ledda regeringen införde 2018 en flygskatt som är avståndsbaserad och har tre olika nivåer. För inrikesresor och resor inom blir skatten . Resor till länder utanför EU, som dock inte är längre än , blir skatten . För resor längre än blir skatten . Skatten tas ut vid flygstart från svenska flygplatser och det är flygbolagen som ska betala skatten. Mycket mer måste göras för att minska flygandet och minska utsläppen. behöver flygbranschen inte betala skatt på bränslet. Momssatsen för utrikesresor är 0 och för inrikesresor . Det är inte konstigt att utvecklingen går långsamt vad gäller miljötänkandet hos flygbolagen. Regeringen måste utreda hur flygbolagen ska motiveras att minska sina utsläpp av CO2. har utsläppen per passagerarkilometer minskat . Och det internationella arbetet med att begränsa flygets miljöpåverkan har påbörjats. Vi står inför en stor teknikrevolution inom flyget där elektrifieringen snart kommer att vara en verklighet för kortare flygrutter. Ytterligare en väg framåt är ökad användning av biodrivmedel. Att flyga på biobränsle minskar koldioxidutsläppen utan att flygplanen behöver modifieras. Problemet är att vi inte har tillgång till de mängder som behövs. Här är unikt positionerat med vår skogsresurs och vi har därför möjligheten att bli världsledande i framtagningen av biobränsle. Intensiv forskning bedrivs på nya lätta material och flygplanens utformning. EU vill införa effektivare flygrutter, vilket kommer att ge stora bränslebesparingar. Ny forskning hjälper oss att förstå den så kallade höghöjdseffekten, vilket kommer att leda till att vi kan välja optimal flyghöjd för minskad miljöpåverkan. Regeringen måste tillse att incitament finns för flygbolagen att kräva teknikutveckling av flygplanen.
mot · H6022090 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordningsnummer bör införas för alla asylsökande och tillkännager detta för regeringen. Kommunerna har ett stort ansvar för mottagandet av nyanlända. För att underlätta arbetet bör ett samordningsnummer införas för alla asylsökande, precis som föreslås i mottagandeutredningen. I brist på samordningsnummer använder till exempel kommun dossiernummer som är aktnumrering tillsammans med ett tillfälligt personnummer. Dossiernummer säger inget om ålder och kön, därför är samordningsnummer effektivare. Ett samordningsnummer har samma format som ett personnummer och det ger mer information om personen. Det är oerhört viktigt med ett unikt id och är något som den asylsökande behöver ha i mötet med det offentliga . En statlig myndighet bör utses som ansvarig för utfärdandet av identifikationer till asylsökande.
mot · H6022091 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras avseende organdonation och tillkännager detta för regeringen. ligger högst i när det gäller befolkningens vilja att donera organ. Enligt den statliga utredningen som offentliggjordes 2015 är av den svenska befolkningen positivt inställda till att donera sina organ efter sin död. Det innebär att har en av de högsta andelarna av befolkningen, till att vilja donera organ efter sin död i hela världen. Trots den höga donationsviljan har inga höga siffror när det gäller antalet genomförda organdonationer. Tvärtom, antalet organdonationer räcker inte till för att fylla det behov som finns. Många står på väntelista och dör ca 50 av dem som en följd av detta. Situationen i är att det finns en väntelista för en transplantation. står 800 personer på väntelistan för en organtransplantation i . dör ca 12 personer i väntan på ett organ. Regeringen måste se över systemet för organdonation och anpassa det efter den positiva grundsyn som svenskarna har till att donera organ. Översynen måste klarlägga om det är lagstiftningen, rutinerna kring organdonation eller annan orsak som ligger bakom detta och att det i sådana fall åtgärdas så att fler människor kan hjälpas.
mot · H6022092 · 2018-11-29 00:00:00 — Geriatrisk kunskap nödvändig på vårdcentraler och hälsocentraler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det på varje hälsocentral/vårdcentral ska finnas läkare och sjuksköterskor/undersköterskor som har god geriatrisk kunskap, och detta tillkännager för regeringen. Allas rätt till en jämlik och jämställd vård, oavsett ålder, är en fråga som det på alla sätt bör prioriteras för att verkställas. är redan flera vårdcentraler och husläkarmottagningar särskilt organiserade kring äldre patienter, icke desto mindre återstår stora utmaningar innan den svenska vården är likvärdigt tillgänglig för alla – inklusive våra äldre. Det kan vara svårt att nationellt garantera krav på tillkomsten av hälsocentraler för specifikt för äldre i alla kommuner, eftersom våra kommuner är av så olika storlek. En viktig åtgärd för att ändå säkerställa en mer jämlik vård, är då åtminstone att garantera äldre en fast vårdkontakt. Det som ändå då måste garanteras är att kunskapen i geriatrik finns på alla hälso-/vårdcentraler för att bättre både bemöta äldre och kunskapen om just åldrandets sjukdomar finns tillgänglig.
mot · H6022095 · 2018-11-29 00:00:00 — Nordiskt register för yrken inom hälso- och sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ett nordiskt register över alla som har legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården, och detta tillkännager för regeringen. finns i ett register över alla som har legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården, det så kallade . Registret tillhandahåller aktuella uppgifter om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Uppgifterna används för upplysning om personalens behörighet till apotek, arbetsgivare och allmänhet. I registret finns uppgifter om de 21 yrkesgrupper som omfattas av legitimationsbestämmelser samt uppgifter om specialistbevis för läkare och tandläkare. Syftet med registret är att föra en aktuell förteckning över all legitimerad hälso- och sjukvårdspersonals behörighet. Registret används för legitimationskontroll, framställning av statistik, prognoser och för tillsyn i verksamheterna. De nordiska länderna är nära geografiskt och i arbetssätt och det är därför vanligt att hälso- och sjukvårdspersonal arbetar i annat nordiskt land. Frågan har därför tagits upp i att införa ett gemensamt nordiskt elektroniskt register. Syftet är att öka säkerheten och tryggheten inom samt göra det möjligt att upptäcka om en person blivit av med sin legitimation i ett grannland.
mot · H6022096 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av sockerkonsumtionen i och tillkännager detta för regeringen. choklad och godis, läsk, glass, kakor, mjukt kaffebröd, bakelser och tårtor, runt saft och stilldrinks och ungefär sötat chokladpulver och chokladsås. Så mycket sötsaker produceras åt en svensk tvåbarnsfamilj . Dessa uppgifter presenterades i en debattartikel, författad av professor , diabetesläkare och , Kostfonden, i . Det är väl värt att tänka på om hur livsstilssjukdomar ökar i . I bakvattnet av fetma och typ 2-diabetes följer cancer, hjärtinfarkter, stroke och demens. är nuvarande konsumtion inte hållbart. Därför bör svenska folkets stora sockerkonsumtion ses över.
mot · H6022097 · 2018-11-29 00:00:00 — Tänderna är en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra tandvården jämlik och tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. Tandhälsan i är ojämlikt fördelad både bland barn och vuxna. Sociala förhållanden spelar en avgörande roll. Hos den tredjedel av barnen som har sämst tänder har tandhälsan försämrats ytterligare det . I den vuxna befolkningen växer gruppen som inte har gått på rutinkontroll . Var sjunde vuxen säger sig ha valt bort tandvård som de behöver. I åldersgruppen är andelen . Tandhälsan går i arv. Ju sämre tänder hos föräldrarna på grund av till exempel låg inkomst eller social utsatthet, desto högre är sannolikheten för karies hos barnen, trots att barn har tillgång till avgiftsfri tandvård. Det här mönstret måste brytas och det kan göras bland annat genom att vuxna får en bättre tandvårdsförsäkring. Dåliga tänder orsakar inte bara problem i munnen utan har även visat sig ha samband med ökad förekomst av hjärtkärlsjukdomar. Dessutom finns en social aspekt. När tandhälsan är ojämlikt fördelad blir den en klassmarkör. Ingen ska behöva dölja sitt leende på grund av dåliga tänder. Ingen ska heller behöva avstå från förebyggande eller nödvändig tandvård av ekonomiska skäl. Tänderna är en del av kroppen och en god munhälsa är en förutsättning för välbefinnande.
mot · H6022098 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka den gemensamma välfärden och begränsa marknadskrafterna i skola, vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. Det som länge kännetecknade den svenska välfärdsmodellen var att skola, vård och omsorg inte styrdes av marknadsintressen. Syftet var enkelt: Samhället skulle bli mer jämlikt. Oavsett var människor levde eller hade för bakgrund skulle alla ha tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet på lika villkor. fanns det en insikt om att marknadskrafterna inte är förmögna att skapa ett jämlikt samhälle utan i stället bidrog till ökad segregation och ojämlikhet. har dock grunderna för det svenska välfärdssystemet förändrats kraftigt med resultatet att marknadskrafternas inflytande har stärkts på bekostnad av det gemensamma. Detta har skett genom avreglering, konkurrensutsättning och privatisering. har resurserna till välfärden skurits ned kraftigt och den politiska styrningen minskat. Priset har blivit att politikens uppgift begränsats till att sätta upp mål som verksamheten sedan på egen hand ska styras mot enligt teorin om . Motiveringen har allt som oftast varit effektiviseringar och kostnadsminskningar. Detta har blivit en grogrund för ökade ojämlikheter när det gäller tillgång och kvalitet på välfärdstjänsterna. kan vi se hur marknadskrafternas inflytande i välfärden ökat explosionsartat. Denna utveckling drevs också kraftigt på av de borgerliga regeringarna . Allt fler skulle nu bli kunder på den privata vårdmarknaden. blev det exempelvis obligatoriskt för landstingen att införa valfrihetssystem inom primärvården och antalet vårdcentraler som drivs av privata vårdgivare ökade från till (SOU 2017:7). I kölvattnet av privatiseringen av välfärdssektorn har det också öppnats upp en marknad för nätläkare och digitala vårdcentraler. Enligt (2018:115:EZIL) ökade vårdbesöken från drygt 5 000 besök till drygt 25 000 besök . Detta har bidragit till en skenande kostnad för landstingen som faktureras för vårdbesöken enligt den så kallade utomlänstaxan. har marknadsföringen från flera av de digitala vårdföretagen kritiserats för att vara aggressiv och bidra till att människor utan direkta vårdbehov ringer dyra nätdoktorer i stället för Vårdguiden där råden är gratis. Detta riskerar att utarma landstingens resurser och skulle det kunna få konsekvensen att den som är i verkligt behov av vård inte kan få det. Resultatet av marknadsliberaliseringen av den svenska välfärden är ökad ojämlikhet. Detta riskerar att urholka förtroendet för den offentliga välfärden. När inte längre medborgarna upplever att de får ut det som de förväntas av skola, vård och omsorg riskerar också viljan att bidra till det gemensamma med skattemedel att minska. För att vända trenden och återigen öka jämlikheten i är det nödvändigt att stärka den demokratiskt styrda välfärden och minska marknadskrafterna.
mot · H6022099 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tandvården ska vara jämlik och tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. En jämlik tandvård är en viktig del i arbetet med att sluta hälsoklyftorna inom en generation. För en jämlik tandvård krävs att den är både fysiskt och ekonomiskt tillgänglig. Den socialdemokratiskt ledda regeringen tog flera viktiga steg för att förbättra tandvården: ─ Den kostnadsfria tandvården för barn och unga har utökats stegvis och kommer alla barn och unga till och med ha kostnadsfri tandvård. ─ Det allmänna tandvårdsbidraget har fördubblats till för dem som inte har fri tandvård, (2019) till och med samt för personer som har fyllt . För personer i åldern 30–fördubblas det till . Dessutom är en utredning tillsatt med uppdraget att föreslå hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer jämlikt och resurseffektivt. Förändringar som föreslås ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård. Alltför många avstår dock fortfarande från tandvård av ekonomiska skäl och tandhälsan är ojämlikt fördelad bland både barn och vuxna. Dålig tandhälsa minskar livskvaliteten och kan leda till följdsjukdomar, men också sjukdomar och behandlingar kan påverka tand- och munhälsan negativt. En kostnadsfri tandvårdsförsäkring för barn och unga är en viktig del i den jämlika tandvården men det finns fortfarande mer som behöver göras; tandvårdsförsäkringen behöver utvecklas med fokus på regelbunden och förebyggande tandvård. Vi lever allt längre och allt fler äldre har kvar sina tänder livet ut. Personer i åldern 80–har i genomsnitt 20 eller fler egna tänder enligt statistik. Men det innebär också att äldre har behov av regelbunden tandvård och skydd mot höga tandläkarkostnader. Enligt kommittédirektivet till den statliga utredningen om jämlik tandhälsa (Dir. 2018:16) finns det skillnader mellan olika grupper. Exempelvis är dålig tandhälsa dubbelt så vanligt bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övrig befolkning, och personer med svag ekonomisk ställning uppger att de i högre utsträckning avstår från tandvård. Det finns också samband där barn till föräldrar som har dålig tandhälsa och själva har det. För en jämlik tandvård där tandhälsan inte är en klassfråga är det därför viktigt med fortsatta stegvisa reformer i tandvårdsförsäkringen.
mot · H6022100 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omedelbar översyn av regelverket för bilstöd och tillkännager detta för regeringen. Förmånen bilstöd är en viktig insats för att människor med olika slag av funktionsnedsättningar ska ges en möjlighet till ett så rikt och jämlikt liv som möjligt. I många fall är det avgörande för att aktivt kunna delta i samhällslivet, att ges möjlighet att kunna delta i arbetslivet. De förändringar som infördes fr.o.m. 20170101, via proposition 2016/17:4, hade i grunden vällovliga syften. I alla delar har dock inte utfallet blivit det fullt ut önskade. Den utvärdering som regeringen beställt visar på behovet av en översyn. har lämnat sina förslag på förändringar. En av konsekvenserna av den nu gällande lagstiftningen är att krav på fordonstyp vid bilstöd har skärpts på ett orimligt sätt. De ökade kraven på fordonets kapacitet och därmed följande inköpspris medför att egenkostnaden för individen blir avsevärt mycket större. I vissa fall kan detta medföra ökade inköpskostnader för fordonet, anpassningskostnaden ej inräknad, om 350 000–. Effekten riskerar naturligtvis att bli att personen ifråga tvingas avstå från att köpa bil, med de begränsningar i livsföringen detta medför. En ytterligare effekt är att kostnaden för absolut nödvändiga resor, som kunde utförts med egen bil istället överförs till kommunalt finansierad färdtjänst. Ur såväl ett individperspektiv som ett samhällsperspektiv bör en översyn och förändring av bilstödet göras omgående.
mot · H6022101 · 2018-11-29 00:00:00 — Rätten till sexuell hälsa för personer med LSS-beslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att rätten till sexuell hälsa ska synliggöras i den framtida LSS-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. sista årtionde genomfördes historiska frihetsreformer för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Tack vare lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) öppnades samhället för personer som tidigare levt inom institutionernas slutna världar. bor personer med LSS-beslut i egna hem med möjlighet till fria och självständiga liv. Det kan låta trivialt att konstatera att dessa människor bär på samma längtan efter närhet och relationer som andra människor, men i praktiken är det svårt att få stöd till att omsätta denna längtan i praktik. Normer och fördomar mot personer med funktionsnedsättning i allmänhet och mot personer med intellektuell funktionsnedsättning i synnerhet leder ofta till ett osynliggörande och moraliserande. Begränsningar och kontroll från anhöriga och (ibland) stödpersoner leder till svårigheter att söka en partner. är individens kunskaper kring sex- och samlevnad ofta bristfälliga. En bidragande anledning till detta kan vara att särskolan först införlivat sex- och samlevnadsundervisning. Majoritetssamhällets normer och stereotyper medför också att personer med intellektuell funktionsnedsättning saknar ett erkännande för sin sexuella läggning eller könsidentitet. HBTQ-personer med LSS-beslut osynliggörs eller ses som problematiska. Studier visar att personer med LSS-beslut oftare än normalstörda personer faller offer för sexuella övergrepp och har svårare att värja sig mot hedersrelaterat våld och förtryck. LSS är en rättighetslagstiftning. De 10 stödinsatser som lagstiftningen medger medför ett kompensatoriskt stöd för att kunna leva ett fritt och oberoende liv som alla andra. Här är personalen direkt avgörande för livskvaliteten hos stödanvändarna. De agerar förebilder och har ofta motivation och intresse att arbeta med frågor som rör sexualitet. Dock saknas ett uttalat stöd från ledning och styrdokument, i förlängningen den lagstiftning som de ska verkställa. Endast ett fåtal kommuner har styrdokument och vägledning till personal som ger verktyg att arbeta med sex- och samlevnadsfrågor. kan i detta fall ses som en förebild med en väl genomarbetad handledning. antog vägledning om sexualitet, känslor och bemötande för de som arbetar i en LSS-verksamhet. Intentionerna i LSS ska vara bärande för den nya lagstiftning som utreds. Intentionerna om ett fritt och oberoende liv med goda levnadsvillkor, delaktighet och valfrihet är självklara. Dock är avsaknaden av rätt till sexuell hälsa ett problem då den delen av goda levnadsvillkor uppenbart faller bort då det inte nämns explicit. Detta visar sig i de stora skillnaderna mellan kommunernas befintliga eller obefintliga styrdokument och i slutändan i den nedslående statistiken kring utsatthet för sexuella övergrepp. För att nå målet om goda levnadsvillkor med allt vad det innebär oavsett var i landet man bor bör lagstiftningen synliggöra detta livsområde.
mot · H6022103 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ROT-avdragets regelverk med syfte att endast tillåta avdrag för renoveringsåtgärder och om- och tillbyggnadsåtgärder för objekt placerade i och tillkännager detta för regeringen. Svenskar som äger hus i andra EU-länder kan ha rätt till avdrag för exempelvis reparationer och hushållshjälp, och det blir allt vanligare att utländska företagare får pengar från svenska . har antalet ökat . Därmed är det här en avdragsmöjlighet som inte går i linje med ROT-avdragets ursprungliga tanke om att skapa jobb och minska svartarbetet i . Det ligger också nära till hands att anta att skattesubventionen särskilt gynnar höginkomsttagare, varför avdraget även är problematiskt ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Att regeringen har sänkt ROT-avdraget från och halverat taket till för alla är rimligt. Men möjligheten att använda skatteavdraget utomlands gäller fortfarande. Svenska skattepengar får således användas till poolbygge och badrumsrenovering på eller som utförs av utländska företagare. Vi anser att en översyn av ROT-avdragets regelverk utomlands skyndsamt bör genomföras.