mot · H602383 · 2018-11-14 00:00:00 — Ett tryggt och hållbart arbetsliv 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 Ordning och reda på arbetsmarknaden 4.1 Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter 4.2 Tydligare villkor för F-skatt 4.3.1 Ändringar av utstationeringsdirektivet och genomförande i svensk rätt 4.4 Ytterligare åtgärder för att stärka arbetstagarnas ställning inom EU 4.4.1 Juridiskt bindande socialt protokoll 4.5 Förbättrade regler för utländska företag som verkar i 4.5.1 Utvidga systemet med anmälningsplikt 4.5.2 Utred inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe 4.5.3 Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i 4.6 Bättre regelverk vid offentlig upphandling 4.7 Arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES och 4.8 Bättre regelverk kring subventionerade anställningar 4.8.1 Maxgräns för antalet subventionerade anställningar per arbetsgivare 4.8.2 Arbetsförmedlingens skyldighet att genomföra samråd med facklig organisation inför anvisning till arbetsplatsförlagd insats 4.8.3 Skärpt för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner 4.8.4 Sanktioner mot arbetsgivare som missbrukar anställningsstöden 4.8.5 Arbetsgivare som anställer personer med subventioner ska utfärda arbetsintyg 4.8.6 Öppenhet och insyn 5 En starkare arbetsrätt för ökad trygghet i anställningen 5.1 Minska de otrygga anställningarna 5.1.1 Objektiva skäl för alla visstidsanställningar 5.1.2 Maxgräns för tidsbegränsad anställning 5.1.3 Skydd mot missbruk av intermittenta anställningar 5.1.4 Företrädesrätt till återanställning 5.1.5 Tydligare personsamband vid vikariat 5.1.6 Skyddad sysselsättningsgrad mot s.k. hyvling 5.2 Ta bort tvåpersonsundantaget 5.3 Stärkt reglering vid in- och uthyrning av arbetstagare 5.3.1 Verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv 5.3.2 Permanenta behov ska inte tillgodoses genom inhyrning 5.3.3 Inhyrning ska inte vara tillåten när tidigare anställda har företrädesrätt till återanställning 5.3.4 Vetorätten behöver stärkas 5.3.5 Rätt att på begäran ta del av affärsavtal 5.3.6 Staten bör avveckla anlitandet av bemanningsföretag 5.4 Stärkt anställningsskydd vid upphandlingar 6 En bättre arbetsmiljö för ett mänskligare arbetsliv 6.1 Företagshälsovård åt alla arbetstagare 6.2 Lag mot mobbning i arbetslivet 6.3 Motverka sexuella trakasserier i arbetslivet 6.4.1 Utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud 6.4.2 Stärkt utbildning för skyddsombud 7 Bättre arbetstider för ett mänskligare arbetsliv 7.2 Stärkt rätt till heltid 7.3 Ökat inflytande över arbetstidens förläggning 7.4 Begränsa delade turer 7.6 Bättre och enklare regler om dygnsvila 7.8 Rätt till utökad anställning för deltidsanställda vid mertidsarbete 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska krävas flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsad F-skatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att fackliga rättigheter inte får underordnas ekonomiska intressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med anmälningsskyldighet för utländska företag som utstationerar arbetstagare till bör utvidgas så att även köparna, utan undantag, omfattas av sanktionsansvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det som huvudregel ska ställas krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en gräns för hur många eller hur stor andel anställda med subventionerad lön en och samma arbetsgivare får ta emot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning, även vad gäller nystartsjobb, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att den fackliga organisationens yttrande alltid noga bör övervägas i myndighetens beslut om arbetsplatsförlagd anvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen utökade möjligheter att kontrollera arbetsgivare som anställer personal med subventioner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner ska kunna utkrävas mot arbetsgivare som inte uppfyller överenskomna kriterier eller missbrukar anställningsstöden för att minska sina personalkostnader och få konkurrensfördelar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsgivare som anställer personer med subventioner ska vara skyldiga att utfärda ett arbetsintyg till den anställde när anställningen upphör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner som skyddet för den enskildes integritet säkras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (1982:80) om anställningsskydd bör ändras så att allmän visstidsanställning utgår och det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör kortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning och att tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller bör förlängas efter anställningens upphörande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket kring vikariat bör förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (1982:80) om anställningsskydd bör ändras så att regelverket gällande arbetsbrist blir tillämpligt om en arbetsgivare avser att omreglera den anställdes sysselsättningsgrad, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv så att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare bör ändras så att det blir förbjudet att hyra ut och hyra in arbetskraft för permanenta arbetskraftsbehov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fackliga vetorätten i lagen om medbestämmande i arbetslivet bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om uthyrning av arbetstagare bör kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att staten, i sin arbetsgivarpolicy, uttryckligen ser till att statliga myndigheters anlitande av bemanningsföretag avvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den arbetsrättsliga lagstiftningen, LAS och MBL, samt lagen om offentlig upphandling bör skrivas om så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljölagen bör ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsombudsutbildningens längd bör regleras i arbetsmiljölagen och uppgå till minst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till heltid bör stärkas genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att delade turer bör begränsas genom lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 13 § arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ses över med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, där den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur arbetsskadeförsäkringen kan förbättras för att ge fler arbetsskadade den ersättning de har rätt till och tillkännager detta för regeringen. Rikedomar och välstånd skapas genom människors arbete. Arbetet ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet, såväl individuellt som kollektivt. Hur arbetet organiseras är avgörande för samhällsutvecklingen i stort. Full sysselsättning är ett centralt mål för ekonomiska politik. Alla människor som kan jobba ska ha rätt till ett arbete. Men villkoren för lönearbete kan inte se ut hur som helst. Detta har varit och är fortsatt en i grunden samhällelig fråga, och därmed också föremål för politiska kamper i olika sammanhang. Goda arbetsvillkor, inflytande och utvecklingsmöjligheter på jobbet är avgörande för att människor ska må bra och samhället utvecklas. En god arbetsmiljö är en förutsättning för ett långt och hållbart arbetsliv. De som arbetar ska kunna avsluta sina arbetsliv med den fysiska och psykiska hälsan i behåll. Goda arbetsvillkor handlar om mycket mer än vilken lön vi har för vårt arbete. Arbetstagare måste också ha möjlighet att delta i beslut på arbetsplatsen, ta ansvar, ha inflytande över den egna arbetstiden och möjligheter att utvecklas i arbetet, annars är risken stor att drabbas av ohälsa. Friska arbetsplatser är avgörande för arbetstagarnas ställning, företagens utveckling och samhällets välstånd. Samhällsdebatten har dominerats av en snäv, individualistisk och ekonomistisk syn på arbete. När arbetarrörelsen och vänstern har varit tillbakapressade, har en defensiv kamp mot arbetslöshet och nedpressade lägstalöner hamnat i förgrunden. Dessa frågor är fortsatt avgörande. Vi ser det som viktigt att i högre grad lyfta frågor som rör arbetets villkor, organisering och innehåll. ”Det goda arbetet” – ett uttryck myntat av den fackliga rörelsen för en vision om att öka arbetstagarnas makt, delaktighet och ansvar för arbetsplatserna – måste ständigt vara med i diskussioner och förslag om arbetslivet och dess utveckling. Det räcker inte att undvika skador och olyckor på jobbet – arbetet ska också kunna fungera stimulerande och utvecklande. Det är uppenbart att en sådan strävan måste vara organiserad och gemensam. I denna motion presenteras politik för ett tryggt, dynamiskt och hållbart arbetsliv. 4 Ordning och reda på arbetsmarknaden anser att alla som arbetar i ska ha rätt till de löner och arbetsvillkor som regleras i lagar och kollektivavtal – oavsett om man är bosatt i eller arbetar tillfälligt här. är det inte så. En stor grupp arbetstagare, främst från EU och tredje land, men även personer med subventionerade anställningar, har lägre löner och sämre villkor än andra arbetstagare på svensk arbetsmarknad. dumpar löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Detta undergräver såväl lönearbetarnas rättigheter som seriösa företags möjligheter till konkurrens på lika villkor. I förlängningen går stat och kommun miste om skatteintäkter och den gemensamma välfärden hotas av medborgarnas minskade tilltro till skattesystemet. Oordning på arbetsmarknaden får således stora konsekvenser för alla – löntagare, arbetsgivare och det omgivande samhället. Skattefusk, svartjobb och social dumpning måste därför bekämpas systematiskt och konsekvent. I denna motion lägger vi fram ett antal förslag för att få en bättre ordning och reda på arbetsmarknaden – förslag som syftar till att dels minska utrymmet för fusk och oegentligheter, dels stärka fackens möjligheter att ta tillvara löntagarnas intressen. 4.1 Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter har drivit krav om individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter i syfte att motverka fusk och osund konkurrens. Vi har krävt att arbetsgivare ska redovisa utbetalningar och skatteavdrag per individ och månad med utgångspunkt från det förslag som presenterades i SOU 2011:40. kan konstatera att vi fått gehör för våra krav. lade S-MP-regeringen fram en proposition som bl.a. föreslog att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå ska lämnas till (prop. 2016/17:58). Lagändringen införs i två steg, respektive . Med de nya reglerna försvåras svartarbete, skattefusk och osund konkurrens. välkomnar de nya reglerna men kan konstatera att det finns mer att göra för att minska utrymmet för fusk och oegentligheter på arbetsmarknaden. 4.2 Tydligare villkor för F-skatt har lagt fram förslag till om att skapa tydligare villkor för F-skatt. har dock avslagit våra förslag, senast med hänvisning till att det pågår en översyn av F-skattesystemet och en analys av effekterna av bestämmelsernas utformning och tillämpning genom den utredning som regeringen tillsatte (dir. 2017:108), (2017/18:SkU12). Vi delar inte utskottets bedömning. , som utskottet refererar till, lämnade ett delbetänkande (SOU 2018:49). Det innehåller inga konkreta förslag i linje med vad vi föreslår. Utredningens slutbetänkande ska lämnas . En eventuell proposition ligger således långt fram i tiden. Vi väljer därför att återigen lägga fram våra förslag på detta område. Reglerna för F-skatt förändrades vid ingång. Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera kan vara tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. Det är en uppenbar indikation på att den faktiska situationen för personen med F-skatt är ett anställningsförhållande. utvärderade förändringarna av näringsbegreppet. I utvärderingen är det tydligt att anser att det finns arbetsgivare som använder sig av personer med F-skatt i stället för att anställa i syfte att undvika att ta sitt arbetsgivaransvar. anser att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Ett rimligt formulerat, uttryckligt krav på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. Det kan dock uppkomma speciella fall där endast en uppdragsgivare ska kunna godkännas. I sådana fall ska det finnas en s.k. lokal överenskommelse (LÖK) mellan arbetsgivare och avtalsbärande fackförbund. har begärt att det förändrade näringsbegreppet bör utvärderas och därvid anfört att antalet uppdragsgivare är ett bra mått på huruvida en person med F-skatt är beroende av sina uppdragsgivare och om någons uppdrag innebär ”inordning i dennes verksamhet”, som lagen uttrycker det. Något lagförslag med den innebörden har dock ännu inte presenterats. Vad som ovan anförts om flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. För att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. Vad som ovan anförts om tidsbegränsad F-skatt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Alla som arbetar i ska garanteras rimliga löne- och arbetsvillkor oavsett om de är bosatta i eller arbetar tillfälligt här. är det viktigaste instrumentet för att uppnå detta. Dess grundläggande funktion är att förhindra osund konkurrens. Arbetstagare ska inte tvingas tävla om arbetstillfällen genom att bjuda under varandra i fråga om lön och arbetsvillkor. ska inte konkurreras ut av företag som pressar priser genom oacceptabla löner och villkor för arbetstagarna. Förhandlingsrätten, konflikträtten och rätten att fritt teckna kollektivavtal utgör grundläggande mänskliga rättigheter och är en förutsättning för att det svenska kollektivavtalssystemet ska kunna fungera och stärkas. Lavaldom innebar ett hårt slag mot ovan nämnda grundläggande rättigheter och därmed även mot det svenska kollektivavtalssystemet. De konfliktåtgärder som vidtagits av ett svenskt fackförbund gentemot ett utstationerande företag bedömdes som olovliga och i strid mot . Domen mynnade ut i att den dåvarande borgerliga regeringen inrättade lex , en lag som kringskar arbetstagares rättigheter i ännu högre grad än vad resultatet av utslag gav vid handen. Den svenska lagen kom att få omfattande kritik, bl.a. av (), som bedömde att den svenska lagen stod i konflikt med de internationella konventioner om arbetstagares rättigheter man förbundit sig till. beslutade om ändringar i utstationeringslagen i enlighet med S-MP-regeringens förslag (prop. 2016/17:107). Därmed revs lex upp. Beslutet innebar att åter har möjlighet att kräva ett svenskt kollektivavtal i förhållande till utstationerande arbetsgivare, ytterst med stöd av stridsåtgärder. De arbets- och anställningsvillkor som facket kan kräva är dock begränsade till den s.k. hårda kärnan i EU:s utstationeringsdirektiv, vilket kan sägas motsvara de mest grundläggande överenskommelserna i kollektivavtalen. Även efter denna lagändring är utstationerade arbetstagare således enbart garanterade minimilön i värdlandet. Det innebär att två personer som utför samma arbetsuppgift på samma arbetsplats kan få helt olika lön för samma arbete. Det är inte bara orättvist för den arbetstagare som får mindre betalt utan gör det också svårt för företag som betalar vanliga svenska löner att klara konkurrensen. anser att de förändrade utstationeringsreglerna är ett steg i rätt riktning även om vi föreslog vissa förbättringar (mot. 2016/17:3630). För att det ska bli möjligt att kräva lika lön för utländska som för svenska arbetstagare som gör samma jobb krävs dock förändringar på EU-nivå. 4.3.1 Ändringar av utstationeringsdirektivet och genomförande i svensk rätt När EU:s utstationeringsdirektiv antogs av och ministerrådet 1996 fanns en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägsta nivå, ett golv, för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas i ett värdland. har, i motsats till detta, i sina domar tolkat direktivet som ett tak – domstolen har angivit en högsta nivå för vilka villkor som kan krävas av ett gästande företag. Denna tolkning innebär att utstationerad arbetskraft riskerar att utsättas för diskriminering och att det uppstår en press nedåt mot lägre löner och sämre anställningsvillkor. har därför krävt att utstationeringsdirektivet ska förändras.