mot · H6021913 · 2018-11-29 00:00:00 — vill därför skärpa lagstiftningen och tillföra resurser i syfte att förbättra möjligheterna att exempelvis kontrollera kollektivavtal, inbetald skatt och löneutbetalningar automatiskt via databaser, men även genom fler arbetsplatsbesök. Straffen för att anställa illegal arbetskraft måste höjas och en informationskampanj inledas i exempelvis byggbranschen och hotell- och restaurangnäringen. Såsom vid andra former av invandring vill också införa en vandelsprövning för utlänningar som vill arbeta i . Som en del av ansökningsprocessen ska de uppvisa handlingar från hemlandets myndigheter som styrker att de inte begått brott, och därför kan förväntas leva ett laglydigt liv i . 9.5.3 Fri rörlighet inom EES är en del av EU. Detta innebär bland annat gemensamma regler för rörlighet inom unionen och övriga EES. Tyvärr har vi sett hur den nuvarande rörelsefriheten missbrukas genom att allt fler EES-medborgare i en svag ekonomisk situation söker sig till för bättre levnadsvillkor, då deras hemland inte förmå ta ansvar för sina medborgare. Detta har för del resulterat i en kraftig ökning av tiggeri i mer eller mindre organiserad form, men också brottslighet orsakat av bland annat baltiska ligor. Detta är inte och har aldrig varit syftet med den fria rörligheten inom unionen. Den dåvarande regeringen beslutade att i praktiken släppa kravet på att EES-medborgare skulle registrera sig hos . Följden blev att endast i liten omfattning vet hur många och vilka EES-medborgare som vistas i riket. Därför vill återinföra kravet på registrering, för en bättre översikt av invandringen från andra EU-länder. Genom registreringen kommer också polisen ha möjlighet att kontrollera vistelsetid i landet, och utvisa de personer som missbrukar den fria rörligheten. Det råder ingen tvekan om att den fria rörlighetens problem i dels beror på undermålig svensk lagstiftning, men också att fel begåtts i respektive EU-land. anser därför att måste sätta större press på EU-länder som inte tar ansvar för sina egna medborgare. I vissa fall kan även straffåtgärder på EU-nivå bli aktuella. Sålunda kan bidra till ett bättre samhälle både i vårt eget land och i andra länder. 10 Utrikes- och biståndspolitik 10.1 Bistånd som gör nytta – med de mest utsatta i fokus utgångspunkt är att tillerkänna alla nationer samma grundläggande fri- och rättigheter som vi kräver för vår egen nation. Vi anser vidare att grundläggande mänskliga fri- och rättigheter är universella, lika viktiga och gällande för alla människor. långsiktiga mål med biståndspolitiken är att mottagarländerna ska kunna ta ekonomiskt och humanitärt ansvar för sin befolkning och respektera grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. I dagens värld behöver fler människor i utvecklingsländer få ett hopp om en ljusare framtid i sitt eget land. Genom att bidra till utveckling kan vi också förebygga konflikter och skapa bättre förutsättningar för internationell fred och säkerhet. En sådan förändring är tidskrävande och behöver i första hand komma inifrån, drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar. Mot den bakgrunden vill verka för en biståndspolitik som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Fokus bör ligga på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet. Bistånd ska inte handla om givarens ideologiska utgångspunkt, utan om effektiva och ändamålsenliga satsningar där varje krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Av samma anledning kommer vi fortsatt slopa regeringens avräkningar för flyktingmottagande i . Den del av biståndsramen som överstiger det av FN rekommenderade av BNI måste alltid vägas mot de behov som finns under andra utgiftsområden. –2018 budgeterade för det största biståndsanslaget av alla riksdagspartier. Vi konstaterar dock att nu är på väg in i en delvis annan situation. Behoven av investeringar inom vården, rättsväsendet, försvaret och äldreomsorgen är mycket påtagliga. kan en stor del av kostnaderna inom offentlig sektor hänföras till invandring från länder som traditionellt mottagit bistånd från . Att mäta biståndsramen som en kvot av BNI är också ett något trubbigt instrument som exempelvis inte tar hänsyn till var befinner sig i konjunkturcykeln. Under en högkonjunktur kan utgifterna öka dramatiskt som vi vet att en lågkonjunktur står för dörren. Mot den bakgrunden föreslår en lägre biståndsram om av BNI . Den lägre biståndsramen innebär breda besparingar, men även fortsatta satsningar inom biståndets kärnområden som humanitärt stöd, vatten, sanitet och flyktinghjälp. Utanför biståndsverksamheten föreslår vi besparingar på Sidas förvaltningskostnader och flyktingkostnader. Inom biståndsverksamheten föreslår vi besparingar på området demokrati och mänskliga rättigheter, inkl. jämställdhet och förvaltning samt vissa av instrument. I linje med våra övergripande prioriteringar föreslår vi också satsningar på kärnstödet till de stora multilaterala humanitära organisationerna som Vaccinalliansen , och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, UNHCR och . Det samlade svenska biståndet enligt vårt förslag ligger något under utfallet . Biståndet genom Sida och Sidas förvaltningskostnader ligger något under utfallet . 11 En inkluderande arbetsmarknad arbetsmarknadspolitik vilar på en pragmatisk grund och vi låser inte fast oss i traditionella höger–vänsterpositioneringar. Dagens arbetsmarknad förändras i snabb takt och från politiskt håll anser vi att man bör lämna tidigare låsningar. Löntagarnas trygghet behöver prioriteras, som förutsättningar behövs för ett bra företagsklimat med extra fokus på småföretagarna. Dessa två inriktningar är på intet vis motpoler. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande erhåller reguljära anställningar. ser vi en tudelad arbetsmarknad. Utrikes födda har en alarmerande hög arbetslöshet jämfört med inrikes födda. kommer därav handla om att öka sysselsättningen på ett sätt som präglas av långsiktighet. Det måste bli ett slut med användandet av kortsiktiga lösningar som varken gagnar samhälle eller individ. som man ser en tudelning inom gruppen arbetssökande så ser vi att de svenska företagen står inför en annan allvarlig problematik. Drygt sju av tio företag har svårt att hitta rätt medarbetare. Detta visar en undersökning från . har återkommande kartlagt kompetensbehovet hos sina medlemsföretag. Av de företag som velat anställa personal uppger drygt sju av tio att de har haft svårt att göra det. Det är en ökning sedan förra mätningen 2016. Och när det gäller misslyckade rekryteringsförsök har de ökat från knappt 20 till . Konsekvenserna av detta är allvarliga. Företagen hindras i sin expansion. Från politiskt håll måste vi verka för starka och internationellt konkurrenskraftiga företag. 11.1 i dess nuvarande form arbetsmarknadspolitik vilar på en pragmatisk grund och vi låser inte fast oss i traditionella höger–vänsterpositioneringar. Dagens arbetsmarknad förändras i snabb takt och från politiskt håll anser vi att man bör lämna tidigare låsningar. Löntagarnas trygghet behöver prioriteras, som förutsättningar behövs för ett bra företagsklimat med extra fokus på småföretagarna. Dessa två inriktningar är på intet vis motpoler. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande erhåller reguljära anställningar. ser vi en tudelad arbetsmarknad. Utrikes födda har en alarmerande hög arbetslöshet jämfört med inrikes födda. kommer därav handla om att öka sysselsättningen på ett sätt som präglas av långsiktighet. Det måste bli ett slut med användandet av kortsiktiga lösningar som varken gagnar samhälle eller individ. som man ser en tudelning inom gruppen arbetssökande så ser vi att de svenska företagen står inför en annan allvarlig problematik. Drygt sju av tio företag har svårt att hitta rätt medarbetare. Detta visar en undersökning från . har återkommande kartlagt kompetensbehovet hos sina medlemsföretag. Av de företag som velat anställa personal uppger drygt sju av tio att de har haft svårt att göra det. Det är en ökning sedan förra mätningen 2016. Och när det gäller misslyckade rekryteringsförsök har de ökat från knappt 20 till . Konsekvenserna av detta är allvarliga. Företagen hindras i sin expansion. Från politiskt håll måste vi verka för starka och internationellt konkurrenskraftiga företag. vill utreda möjligheten att införa en form av lärlingsanställningar. Internationellt finns flera olika varianter av framgångsrika former för detta. Vi vill se över möjligheten att skapa en svensk modell, efter de förutsättningar som finns på den svenska arbetsmarknaden. Detta arbete bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Utgångspunkten för oss är att de som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erhållas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. Vår ståndpunkt är att deltagarnas ersättning i insatsen ska bestå av en procentsats av den av parterna överenskomna ingångslönen. Arbetsgivarna ska erhålla ett handledarstöd individen deltar i insatsen. Anslaget utökas med för att stärka arbetet för kvinnofrid, och för att därtill förstärka och utvidga jourverksamheter. Våldsutsatta män och personer utsatta för hedersförtryck bör ha någonstans att vända sig, varför särskilda stödjourer med specialistkompetens anpassade efter deras situation bör utökas i antal. Inom anslaget omfördelas också en del befintliga resurser från så kallad jämställdhetsbudgetering- och integrering till just brottsoffer- och jourverksamhet. 11.4 Lagen om anställningsskydd, utöka undantagen i turordningsreglerna vill se ett positivt företagsklimat och vi inriktar oss särskilt på småföretagen som vi anser vara ryggraden i svenskt näringsliv. Det är inom småföretagen som de nya jobben skapas men det är också småföretagen som är mest konjunkturkänsliga. har flera förslag som syftar till att stärka småföretagens konkurrenskraft. Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken vill vi utöka undantagen i turordningsreglerna och förespråkar fem undantag istället för dagens två. Detta ska gälla för företag med upp till tio anställda. 11.5 Höj taket för ersättning vid arbetslöshet anser att ersättningsnivåerna för de första hundra dagarna i arbetslöshet bör höjas från dagens tak på per dag till per dag. Detta skulle leda till ökad ekonomisk trygghet för den arbetssökande i arbetslöshet som reformen skapar tydliga incitament till jobbsökande då taket i ersättningsnivån därefter sänks till dagens per dag 11.6 Inrätta en obligatorisk, skattefinansierad och allmän arbetslöshetsförsäkring värnar om löntagarna. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet ska vara lika självklart som ekonomisk trygghet vid sjukdom. För att skapa förutsättningar för detta bör arbetslöshetsförsäkringen bli helt statligt finansierad och rent administrativt övertas av . är arbetslöshetsförsäkringen skattefinansierad till , den finansieras således inte av medlemsavgifter. Utifrån detta så är det inte mer än rätt att alla löntagare ges möjlighet att ta del av denna trygghet vid arbetslöshet. Kraven för att få ersättning ska kvarstå i nuvarande form men kravet på medlemskap i a-kassa ska avvecklas. Denna reform tillsammans med det höjda taket för ersättning kommer medföra ökade kostnader för de offentliga finanserna men det kommer också öka tryggheten för löntagarna vilket ligger helt i linje med vår politiska vision om ett tryggt och sammanhållet . 11.7 Personer med funktionsförmåga som medför nedsatt arbetsförmåga Delaktighet handlar om möjligheten för alla, oavsett funktionsförmåga, att vara delaktiga i samhällets alla områden, till exempel arbetsmarknaden, i skolan och offentliga miljöer. anser att det är viktigt att alla ska kunna delta på arbetsmarknaden utifrån sin funktionsförmåga. Lönebidrag och andra åtgärder, insatser och program som finns att tillgå för att detta ska vara möjligt ska således kvarstå och i vissa delar utökas. 11.8 och matchningen på arbetsmarknaden Det råder en allvarlig brist på arbetskraft inom praktiska yrkessektorer. Alltför många utbildar sig på teoretiska linjer, ibland med klent resultat, som alltför få går praktiska yrkesutbildningar. Därför behöver strömmen av studenter som lämnar gymnasiet och styras om så att fler går en praktisk yrkesutbildning. 11.9 Stimulera privata investeringar i småföretag politik gynnar både stora och små företag, men eftersom mycket tyder på att många arbeten kan skapas i mindre företag, krävs nytänkande vad gäller ägande. Ägande av företag ska inte vara förbehållet en elit, dessutom är privata tillgångar ett viktigt instrument för ekonomisk utveckling. En betydande del av svenskarnas förmögenhet är uppbunden i offentliga och privata fonder inom främst pensionssystemen. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan den privata förmögenhetsbildningen och volymen av egenföretagande. Studier har visat på att av finansieringen vid företagsstarter och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom informationsåtgärder och ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. budgeterar för substantiella skattelättnader på inkomst av tjänst liksom på inkomst av tidigare tjänst, det vill säga pension. I grunden avskaffas därmed själva begreppet inkomst av pension och menar att skattesatsen ska vara densamma vare sig arbetet utförs eller genom att utforma ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och pension. har ett förhållandevis högt skattetryck i ett internationellt perspektiv. Kännetecknande är också att dessa skatter tas ut redan från tämligen låga inkomstnivåer. satsar på att dels öka jobbskatteavdraget, dels inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster i det. Det innebär att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas, eftersom det är mindre omfattande än jobbskatteavdraget. Fördelningsmässigt faller en sådan reform ut enligt följande, baserat på såväl inkomst- som åldersgrupper. Tabell 6 Fördelningseffekter per inkomstdecil, förändring i ekonomisk standard, 2019 Källa: 2018:1087. Som framgår av tabell 6 riktas fokus mot låg- och medelinkomsttagare. Detta bedöms öka drivkraften att arbeta som mest eftersom det blir mer lönande att ta exempelvis ett lägre betalt arbete eller ett deltidsarbete, vilket vi vet empiriskt ofta leder till ett riktigt heltidsarbete. Tabell 7 Fördelningseffekter per åldersgrupp, förändring i ekonomisk standard, 2019 Som framgår av tabell 7 så medför det förändrade jobbskatteavdraget till de största inkomstförändringarna för individer . Därutöver sker en inkomstökning som är relativt större desto högre upp i åldern som individen kommer. 12 Kultur och sammanhållning För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och tillgänglig. Ledord i vår politik på området är sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. eftersträvar särskilt att göra kulturen lätt att nå för barn, gamla och funktionsnedsatta. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen därmed också är unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre och djupare rotad än dagens mångkultur och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i och kännetecknat vårt land. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling och nationell sammanhållning. Svensk kultur ska erkännas och kultur- och kunskapsinstitutioner med bildningsuppdrag tillåtas få vara just bildningsinstitutioner. 12.1 Kultur, medier, trossamfund och fritid satsar i denna budget på ett fortsatt brett kulturfokus. Kultur och folkhälsa genom friluftsliv, idrott och kultur i vård och omsorg samt, tillgänglighet till och vård av kulturarvets former och kulturmiljöer samt kulturell hänsyn i samhällsplanering och kultur från vaggan till graven. Även den samiska kulturen uppmärksammas i och med långsiktiga satsningar. vill vi särskilt uppmärksamma de reformer som syftar till att stärka det kulturella kittet i samhället och kulturens sammanfogande roll. Satsningar görs på insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare är det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och därför stöds ansatser, som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och något mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionsnedsatta. anslår extra medel till friluftslivet och tillskjuter även medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten ska även inrymma pris- och löneomräkning, samt insatser för parasporten. satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer för fler. Av principiella skäl och i tider av stora behov inom välfärden sänker vi däremot anslag som inriktar sig på mångkultur och snäva och polariserande integrationsåtgärder. Dessutom minskas anslagen till organisationer som baseras på kön och etnicitet. Det borde vara självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också måsta öppna för allmänheten. Vi justerar anslag inom detta område till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Det är uppenbart och glädjande att regeringen väljer att ta intryck och följa flera Sverigedemokratiska budgetsatsningar . Avseende till exempel kulturmiljövård och samiska frågor, även om det inte är tillräckligt. är det tydligt att regeringen i sin iver att skryta med historiska satsningar tillför omfattande och omotiverade anslagsökningar inom spridda anslagsområden avseende subventioner till samtidskonsten och vänsterorienterade synsätt och integrationsåtgärder inom folkbildning. strävar efter en sammanhållning för nationen som helhet och motsätter oss öronmärkta och riktade medel för ett postnationellt och vänsterorienterat synsätt på integration. 12.2 Hela – kultur räknas är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. På detta fundament vilar också partiets syn på kultur och kulturpolitik. För oss spelar kulturen en central roll för sammanhållning och hållbar utveckling för nationen. Kulturen är en byggsten och en bärande balk för hur stabilt tillit och välfärd kan upprätthållas mellan människor och till myndigheter och institutioner. Kulturen binder samman det svenska samhället och väver in invandrare i vår kollektiva gemenskap och det kollektiva minnet. Kultur är odling, som får oss att växa som människor och som behöver gro i storstad och landsbygd för att bilda gemensamma referenspunkter och låta hela leva – stad och land, hand i hand. Kultur är trygghet och tradition, levande odling och ambition, sociala koder som förenar och särskiljer, seder och bruk som tecknar en bild av vilka vi är. Landskap, artefakter och miljöer som gemensamt bildar det kollektiva minnet av vårt förflutna. Sammantaget förmedlar alltsammans bilden av och svenskheten – från äldre generationer till nu levande i förvaltande för morgondagens medborgare. driver flera reformer för nystart för och däribland insatser för att knyta ihop stad och land, unga och gamla och inte minst invandrare och majoritetssamhället. Begreppen medborgare och medborgarskap är centrala. Vi har talat om vikten av att uppvärdera medborgarskapet och kräva mer av den som vill uppgå i den svenska nationen. Medborgarskapet har i vårt land alltmer kommit att urvattnas och handla mer om ett dokument och en uppsättning rättigheter än ett erkännande baserat på strävan att bli svensk och att man gjort sin plikt för att därefter kräva sin rätt. Genom att kräva mer för att dela ut det, blir belöningen och känslan för medborgarskapet desto större när den nya medborgaren väl får det i sin hand. Formerna för utbyggda medborgarskapsprov gällande språkkrav, test i samhällsorientering och kulturell förståelse är något som bör utredas och implementeras. Sammanhållning är nämligen mer än en mottagningsceremoni och sysselsättning. Medborgarskapet i är inte heller en självklar rättighet, utan ett privilegium, en handling som erkänner längtan och prestation, kräver plikt, men också ger rättigheter och möjligheter. Medborgarskapet är öppet för den som söker och uppnår det, oavsett bakgrund, men förbehållet den som först har uppfyllt krav och förpliktelser, alltså ett erkännande om att man blivit en del av den svenska nationen, kulturellt och territoriell och ett kvitto på att man tagit seden dit man kommit och knutit sin lojalitet till landet. mål är att hela behöver samlas, medborgarskapet uppvärderas och medborgarandan stärkas. I det arbetet är kultur en nyckel. 12.3 Kyrkoantikvarisk ersättning – ett löfte från stat till kyrka I samband med separation från staten avtalades att kyrkomiljöerna är kyrkans fastigheter och att det är kyrkan som ska stå för förvaltning, vård och underhåll. slog man fast att kyrkomiljöer är vårt lands mest omfattande kulturarv och en viktig del av vårt kollektiva minne, oavsett om man är troende eller icke-troende. Kyrkan står mitt i byn, bokstavligt och mentalt. är den kyrkoantikvariska ersättningen , en nivå stödet har legat . kan man konstatera att behovet av kyrkoantikvarisk ersättning är stort ute i församlingarna och att den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Till stor del bekostas vården av de kulturhistoriska miljöerna av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem och man kan tvingas välja mellan god själavård eller vård och underhåll av kyrkan. Det är en ohållbar situation. Oavsett om man är medlem i eller ej, så menar att det är tid för staten att ta ett utökat ansvar och höja den kyrkoantikvariska ersättningen ordentligt. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi också att man bör ta ett helhetsgrepp vad gäller ersättningen samt bredda och fördjupa dess användningsområden. Därför syftar ökningen också till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. 12.4 Kulturlots och Sverigecenter – länk mellan arv och fritid anser att vi behöver kultur för att inte bara överleva, utan leva ett fullgott liv. Vi behöver kulturen för att den binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital, social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa olika former av verksamheter fyller ett viktigt syfte och utför vital kulturell och bildande verksamhet. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli gestaltad, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv.