mot · H6021220 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ge besked om statens ambitioner avseende katastrofsjukhuset på i och tillkännager detta för regeringen. I en orolig omvärld är det viktigt att vi har robusta lösningar för viktiga samhällsfunktioner. En viktig del i att säkerställa krisberedskap är en återuppbyggnad av det civila försvaret. Det måste ske på alla nivåer. Kommuner och landsting/regioner i har ett betydande ansvar för att samhället ska fungera, också i kris eller t o m krig. – som huvudstadsregion och med säte för regering, riksdag och statschef – är vitalt för hela möjlighet att klara svåra händelser under . ansvarar för avgörande verksamheter som måste upprätthållas i händelse av krig eller kriser av annat slag. Staten, och alla kommuner i har ett gemensamt ansvar att stärka och krisberedskap. Det kommer att kräva planering, samordning och ekonomiska resurser. Men det kräver också besked från och resurser från staten. Sjukvården i kris och krig Regeringen gav i uppdrag att följa upp och utvärdera bl.a. hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera krissituationer. Fokus i direktiven är i första hand de problem som uppkommer vid värmeböljor, men kriser kan givetvis uppstå av en rad skäl. Försvarsberedningen har i sitt delbetänkande Motståndskraft (Ds 2017:66) ett bredare perspektiv. Bland annat föreslås att landstingen ska i varje ”civilområde”/militärregion bör utpeka minst ett beredskapssjukhus med uppgift att planera för att i krig kunna omhänderta stora skadeutfall, vilket kräver förmåga att snabbt ställa om verksamheten. I detta sammanhang vill vi betona att planeringen för hälso- och sjukvården vid kriser och krig måste ges högre prioritet. Den tillsatta utredningen räcker inte till. Dessutom borde initiativ tas för att säkra redan gjorda investeringar på området. påbörjades planering av ett krigssjukhus under . Ett bergrum sprängdes ut, men efter freden så svalnade intresset och kvar blev bara ett tomt utrymme som under endast användes som förråd. påbörjades ombyggnationen av bergrummet under . 1994 invigdes det nya anläggningen som används av akut- och katastrofmedicinska centrum för bland annat utbildning och övning av beredskaps- och katastrofmedicin. Anläggningen fyller en stor funktion i och med att verksamhet kan bedrivas utan att påverka övrig akutsjukvård på . Sjukhuset har formell status som skyddsrum, saneringsanläggning för kemiska olyckor och utbildningslokaler. Planen var att det skulle utrustas som ett akutsjukhus men planerna fullföljdes aldrig. Att få ett fullt fungerande krigssjukhus kommer att kräva investeringar, men utifrån Försvarsberedningens inriktning finns anledning att pröva frågan. , 2015, efterfrågade respektive MSB om krigssjukhusets roll. De svarade att verksamheten som den var då, och , skulle fortgå till dess att det finns en samlad uppfattning om behov, skydd och funktion kopplat till totalförsvaret. i ansåg att den säkerhetspolitiska utvecklingen och det försvarsbeslut som fattades innebär att det är av vikt att den funktionalitet och det skydd som är ämnat för verksamheten vid vidmakthålls till dess att det finns en samlad uppfattning kring behov, skydd och funktion kopplat till totalförsvaret. Det finns all anledning för staten att ge besked om krigssjukhuset framtid och hur det ska användas i händelse av exempelvis kris eller krig. Förutsättningarna för att skapa en god beredskapsnivå för traumavård centralt i bör tillvaratas. De medel som anslagits för uppbyggnad av det civila försvaret har i mycket liten utsträckning kommit till del och generellt har medel endast getts för administrativ planering och utbildningsinsatser. Staten bör rimligen bidraga till att verksamheten vid sjukhuslokalerna under ges förutsättningar att fungera långsiktigt för den typ av specialinsatser som kan vara nödvändiga vid kris.