mot · H6021122 · 2018-11-27 00:00:00 — Det innebär att om ett skred inträffar så kan det utvecklas till att omfatta ett större område än beräknat och därmed få stora konsekvenser för ända till och de sex kommuner som ligger i direkt anslutning till älven. Vi ser därmed vikten av att jordskredssäkra älven inom närtid. För att minska kostnaden med jordskredssäkringen görs detta lämpligen i samband med att man renoverar eller bygger om slussarna. Vi vill därmed att regeringen påskyndar arbetet med att jordskredssäkra älven och byggnation av nya slussar för att säkra sjöfartstrafiken i . Regler gällande inre vattenvägar (IVV) är ett begrepp som började tillämpas då sjöfartsnäringen visat intresse för regelförenklingar gällande denna typ av inlandssjöfart. Fartyg anpassade för inlandssjöfart tillåts bara trafikera områden som definierats som inre vattenvägar. Kraven för dessa s.k. är då inte lika omfattande jämfört med havsgående fartyg. Det som gör detta möjligt är att länder som har inre vattenvägar, som inte korsar andra länder, själva har rätt att sätta dessa regler. I kan vi därmed nyttja denna regelförenkling bl.a. på , och från ut till kusten via sluss. Det är en stor möjlighet för sjöfarten att skapa nya flöden som exempelvis pråmtrafik på våra inre vattenvägar och därmed även möjliggöra att gods på väg flyttas över till sjöfart. Vi menar även att exempelvis distanslotsning och borttagande av farledsavgifter skulle öka incitamenten ytterligare att vilja trafikera inre vattenvägar. Vi vill därmed ge i uppgift att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar och skyndsamt se över behovet av lotsverksamhet. att trafikverket gör en översyn av trafikflöden i hamnar genomföra en farledsfördjupning i hamn genomföra en farledsfördjupning i Malmporten påskynda arbetet med byggnation av slussar och jordskredssäkring av farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar se över lotsverksamheten på inre vattenvägar. 8 Trygg och säker sjöfart Säkerhetsfrågor blir i allmänhet allt viktigare och sjöfarten utgör inget undantag. Ett fartyg som farligt gods eller tusentals passagerare kräver att säkerheten tas på största allvar, men även lastning och lossning på land eller säkerhetsrutiner på terminaler eller ombordstigning kräver mycket hög säkerhet. Oavsett kapten, matros eller markbunden personal så är det av största vikt att ha säkra arbetsrutiner att följa om något oförutsett händer. De som arbetar till sjöss har dock i väsentliga avseenden andra förutsättningar att ta hänsyn jämfört med om man exempelvis arbetar på land, gällande bl.a. brand, akut sjukdom och grundstötning med utsläpp som resultat, då räddningsarbetet försvåras avsevärt. Arbetet med att förebygga olyckor på sjön är därmed speciellt då förhållandena är extra svåra då olyckor även kan få omfattande påföljder för djur och växtlighet. Vi menar därmed att säkerhetsarbetet både till land och till sjös behöver prioriteras. För att få mer plats och effektivare flöden i hamnar så vill vi använda fler torrhamnar s.k. dryports i större omfattning. En container som anlöper tex hamn lastas direkt på tåg utan att förtullas och transporteras sedan tex till eller till en s.k. torrhamn, där lastas containern av och förtullas istället för i anlöpshamnen. Genom att man snabbt flyttar containern i väntan på tull tar den inte upp onödig plats i hamnen. Ska det fungera optimalt så bör dock torrhamnarna klassas enligt gällande som infördes av efter terrordåden 9/11. Denna säkerhetsklassning bygger på ett skalskydd med övervakning och utbildad personal. Vi vill därmed utöka antalet säkerhetsklassade dryports. En lots har extra stor kännedom om de farvatten där lotsen är verksam, gällande allt från grund, sandbankar till havsströmmar och avdrift. Med sin erfarenhet hjälper lotsen kaptenen att styra sitt fartyg till hamn eller förbi trånga passager. Vi menar dock att lotsens arbete kan komma att förändras i och med att ny teknik införs, både till sjöss och på land, och ser en pågående övergång till s.k. fjärrstyrning inom ett flertal arbetsområden i olika branscher. Detta tekniksprång kan även implementeras inom sjöfart, även om det finns en del juridiska, säkerhetsmässiga och tekniska oklarheter som behöver ses över. har detta varit otänkbart men att navigera ett fartyg på trygg och säker mark istället för att fysiskt behöva åka ut och möta upp ett fartyg, oavsett väder och vind, kan ha sina fördelar och är tekniskt möjligt. Vi menar därmed att lotsverksamheten behöver ses över gällande fjärrnavigering. Vi ser uppförandet av alkobommar vid våra hamnar som något positivt och att det förbättrar trafiksäkerheten ute på våra vägar. Tyvärr så finns det inom färjetrafiken både yrkeschaufförer och vanliga bilister som inte kan motstå frestelsen att inta alkoholhaltiga drycker under resans gång. Genom att då placera ut alkobommar vid hamnar där det finns fordonstrafik sänder man ut proaktiva signaler gällande vad som accepteras angående alkohol och framförande av fordon. Vår förhoppning är givetvis att väldigt få eller att inte någon fastnar i dessa kontroller, men behovet är trots allt tyvärr ett faktum. Den stora farhågan gällande hamnarna ligger dock i trafikflödet och hur införandet av ytterligare alkobommar påverkar exempelvis lossningen av fartyg eller hur köer vid utfart påverkas i hamnarna. Vi anser att det är viktigt att följa upp detta gällande bl.a. placering och hur många bommar som är effektivt att ha, för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta. För den som färdas i svenska farvatten är sjöröveri inte ett problem, men seglar man runt jorden så finns det områden där sjöröveri förekommer i hög utsträckning. Sjörövarna kan ta över stora fartyg och begär oftast höga lösensummor för att låta fartygen fortsätta sin färd. har fartyg endast vatten som försvar mot dessa nutida sjörövare som färdas i mindre snabbgående båtar beväpnade med automatvapen och raketgevär. Vi ser det generella behovet för sjöfarten att klara sig undan dessa attacker. Hur detta skydd ska utformas bör lyftas i ett mer internationellt forum, men skydd kan vara både proaktivt eller reaktiva genom exempelvis diplomati eller aktiv verkanseld. Vi menar därmed att ska verka för att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten. utöka antalet säkerhetsklassade torrhamnar att lotsar ska kunna fjärrnavigera fartyg ifrån land införa fler alkobommar i hamnar säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten. 9 Sjöfart med miljö i fokus För att kunna bidra till ett bättre globalt klimat och minska framtida utsläpp finns det en konsensus om att kraftfulla miljöåtgärder behövs. Detta är något som vi sverigedemokrater givetvis ställer oss bakom men vi vill särskilt lyfta fram konkurrensneutrala miljöåtgärder, som inte begränsar nationella industriers konkurrensmöjligheter i förhållanden till den gemensamma branschen eller sektorn. Osunda konkurrensförhållanden mellan industrier resulterar i att jobb och tillväxt flyttar utomlands gemensamt med tillhörande utsläpp s.k. negativt koldioxidläckage. Vi menar därmed att nya miljöregler som läggs på den svenska sjöfarten, som minimum, även ska gälla i europeiska farvatten och hamnar. skärptes kravet på svavelhalten det s.k. svaveldirektivet i marint bränsle för fartyg som trafikerar bl.a. , Engelska kanalen och . Den maximalt tillåtna svavelhalten sänktes därmed från för trafiken i det svavelkontrollerade SECA-området medan resterande områden i EU och utanför fortfarande låg kvar på . kommer dock svavelhalten i bränslen i resterande EU och utanför att justeras ner till , men strängare regler kommer fortfarande att gälla för bl.a. , och Engelska kanalen. För sjöfarten som trafikerar bl.a. så betyder det att fartygen måste ersätta högsvavliga bunkerbränslen med destillatbränslen, som är väsentligt dyrare. Som alternativ till renare bränslen kan redarna även välja att använda utrustning som i motsvarande grad avlägsnar svaveldioxid ur fartygens rökgaser med så kallade scrubbers. Vi ställer oss positiva till att minska utsläppen på samt till hårdare kontroller av att regelverket efterlevs, men vi vill ändå betona vikten av att regler i största möjliga mån ska vara globalt omfattande för att förhindra snedvriden konkurrens och koldioxidläckage. Svaveldirektivet är en åtgärd som har införts och som vi har synpunkter på gällande s.k. globalt koldioxidläckage. planeras ytterligare en åtgärd för att begränsa utsläppen av kväveoxider s.k. NOx-gaser ifrån sjöfarten inom Nord- och . Vi ställer oss givetvis positiva till att man genom detta förslag försöker införa förbättrande miljöåtgärder för sjöfarten men då bör man införa dessa regler inom ett så stora område som möjligt. Om detta ska generera bästa möjliga effekt så bör minst hela EU omfattas av ett NOx-direktiv, annars riskerar fartyg som går genom svenska farvatten generellt dyrare kostnader och att transportörer därmed väljer andra fraktsätt än fartyg. Detta resulterar även i att rederier som inte behöver transportera gods via exempelvis Nord- och får andra förutsättningar att konkurrera på den globala marknaden. Vi menar därmed att införande av NECA-regler på Nord- och behöver omfatta minst hela EU-området. att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela att NOx-direktivet som minimum ska gälla i hela . 10 Forskning, innovation och utbildning för framtidens sjöfart Sjöfartsforskning är en förutsättning för att utveckla och införliva nya varor och tjänster i sjöfarten och ligger till grund för kommande utbildningsprogram. Forskning är även en förutsättning för att klara högt uppsatta miljömål och säkerhetsrutiner och genererar även konkurrensfördelar för svensk sjöfart och reell tillväxt i sin helhet om man gör rätt prioriteringar. har möjlighet att ta en ledande position genom exempelvis satsningar på innovativa företag, högskolor och högteknologiska forskningsfartyg. Även kringliggande verksamheter och kluster som berör forskning gynnas av nya utvecklingsområden. Vi avser att ytterligare lyfta fram forskningens betydelse för den svenska sjöfarten. bör satsa på färre men mer smartare strategiska forskningsområden inom sjöfart, men att detta bör leda till reellt ökad tillväxt och stärkt sjöfartsnäring. prioritera strategisk forskning inom sjöfarten att forskning leder till reell tillväxt och stärkt sjöfartsnäring.