mot · H6022732 · 2018-11-30 00:00:00 — Klimatet kan inte vänta 1 Nollutsläpp från transporter 1.1 Utfasning av fossila bränslen 2.2 Ett mer flexibelt elsystem 2.3 Folkligt stöd för omställning 3.1 Ekonomiska styrmedel för att gynna klimatsmart mat 4 Klimatsmart ekonomi och konsumtion 4.7 Nudging och mobility management 5 Negativa utsläpp för en klimatpositiv framtid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett sista datum för försäljning av fossila drivmedel 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för laddinfrastruktur som ska komma hela landet till del och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omfattande investeringar i det befintliga järnvägssystemet samt bygget av nya stambanor för höghastighetståg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kollektivtrafik och möjlighet till att hyra cykel genom gemensamt biljettsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna tågtrafiken i samt arbeta för gemensamma system för biljettbokning via SJ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en differentierad avståndsbaserad vägslitageavgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre ambitioner vad gäller ekonomiska styrmedel för minskat flygresande, främst genom flygskatt och marknadsbaserade slottider, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra företagscykel och pendelkort till skattefria förmåner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatanpassning av transportinfrastrukturen tydligare ska ingå i de transportpolitiska målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta en nationell solenergistrategi för solel och solvärme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att rusta upp och bygga ut elsystemet med smarta och flexibla elnät och större möjlighet till energilager och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att återföra fastighetsskatten från vind- och vattenkraft till de kommuner där den produceras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för grannar att bli delägare i nya vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i alla relevanta forum verka för skydd av arktiska vatten samt motverka exploatering och utvinning av olja i området och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skattesystemet inom livsmedelskedjan i syfte att minska matens negativa klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att klimatsmarta och ekologiska råvaror ska vara utgångspunkten för offentliga kök och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera EU:s jordbrukspolitik så att den bidrar till klimatmålen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag på lagstiftning som kraftigt minskar matsvinnet i livsmedelskedjans samtliga led, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett reformerat reseavdrag så att det blir avståndsbaserat, gynnar lands- och glesbygd samt utformas så att det gynnar kollektivtrafik och samåkning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett reformerat ROT-avdrag så att det riktas till energi- och klimatsmarta åtgärder och renoveringar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett s.k. HYBER-avdrag (hyra-begagnat-reparation) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga AP-fonderna och annat offentligt sparande bara bör ha hållbara investeringar och att investeringar i fossil energi bör fasas ut (divesteras), och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för privatpersoner att spara klimatsmart i gröna sparkonton och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa pantsystem för fler varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för EU-krav i det s.k. ekodesigndirektivet om att stoppa produkter med planerat åldrande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta som nationellt mål att hälften av alla byggnader byggs med trästomme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur offentliga aktörer i större utsträckning ska kunna använda sig av nudging och mobility management för att bidra till hållbarhetsmålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom t.ex. förbud på nationell nivå eller EU-nivå minska användningen av ohållbar plast och engångsplast och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en svensk klimatpositiv strategi för negativa utsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att globalt verka för minskad avskogning och att fler skogar restaureras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på olika nivåer underlätta för forskning, utveckling och användning av biokol och tillkännager detta för regeringen. Klimatet kan inte vänta. är tidpunkten att vara politiskt modiga. är ett rikt land med utmärkta förutsättningar för en grön omställning. Visionen om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland är inte bara genomförbar, den är också eftersträvansvärd. Genom att kombinera radikal klimatpolitik med ett väl fungerande välfärdssamhälle kan bli ett ännu starkare föregångsland för övriga länder att inspireras av. Omställningen sker redan runtom i och världen. har jorden feber. De pågående och accelererande klimatförändringarna är ett existentiellt hot, framförallt för mänskligheten, men också för djuren och naturen så som vi känner den. Livsmedelsförsörjningen för miljarder människor sätts på spel, människor tvingas på flykt, havsnivåerna stiger och människor drabbas allt oftare av översvämningar, stormar, långvariga torrperioder med skogsbränder som följd och andra extrema väderfenomen. Som så ofta är det de mest utsatta grupperna i världen som drabbas hårdast: världens fattiga och då särskilt kvinnor. Därför är det tid för politiker att agera kraftfullt. Miljö- och klimatfrågorna står högst upp på politiska agenda. Därför har tagit fram en klimatfärdplan med 142 punkter för att nå klimatmålen. Denna motion innehåller ett urval av de viktigaste åtgärderna för att snabbare sänka utsläppen. Den är uppdelad i åtgärdsförslag inom fem olika områden där vi ser att det krävs en snabbare takt på utsläppsminskningarna och politik för omställning. I en separat motion beskriver vi de förslag för effektivare styrning och implementering av klimatlagen, vilket behövs för att nå målet om uppvärmning, se motion ”Effektiv styrning mot klimatmålen 2018/19:2733”. Där beskriver vi också mer utförligt vad den rödgröna regeringen genomfört den senaste mandatperioden. 1 Nollutsläpp från transporter Transportområdet orsakar omkring en tredjedel av utsläppen av koldioxid inom . Om utsläppen som orsakas av utrikes sjöfart och flygtrafik också räknas in blir andelen . Vägtrafiken och flyget är de stora utsläpparna i transportsektorn. Av utsläppen från inrikes transporter så står vägtrafiken för . Av det bränsle som används till vägtransporter är av fossilt ursprung. Av den olja som importerar (främst från ) går enligt SPBI (och ) till transportsektorn. energianvändning för trafik och underhåll av infrastrukturen står bara för ett par procent av utsläppen. Svenskarnas flygresor orsakar lika stora utsläpp som personbilstrafiken och uppvisar en snabbt ökande trend. 1.1 Utfasning av fossila bränslen Det är tydligt att det krävs krafttag för att ställa om transporterna så att vi når klimatmålen. En strategisk plan med konkreta åtgärder krävs för en övergång till el och andra förnybara drivmedel. Den rödgröna regeringen –2018 har tagit avgörande steg för att uppnå detta, till exempel bränslebytet med reduktionsplikt och ändrade skatteregler. Men vi behöver gå längre än så. mål är att utsläppen från transportsektorns bränslen ska vara nära noll , även för flyget. För att klara detta behöver vi ett nytt mål om att fasa ut för att sedan helt stoppa försäljningen av fossila bränslen . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Som en del av detta behöver det tas fram en nationell strategi för laddinfrastruktur för hela landet. Större vägar ska vara försedda med laddpunkter för elfordon . Det bör prioriteras att laddpunkter installeras vid bostäder och arbetsplatser. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Det är också viktigt att inse att produktionspotentialen av biodrivmedel från skog, jordbruk och restprodukter är begränsad. För att energiförbrukningen ska vara förnybar är det nödvändigt att den totala energianvändningen minskar. Detta kräver styrmedel i olika former inom såväl vägtrafiken som flyget, som det sker en kraftig utbyggnad av och ökad kapacitet inom järnväg och sjöfart. Tågtrafiken fyller en viktig roll i omställningen av transportsektorn. Omfattande investeringar krävs därför i järnvägssystemet, liksom andra åtgärder som bidrar till att den befintliga järnvägen fungerar bättre. Genom att bygga nya stambanor för höghastighetståg ökar den totala kapaciteten i järnvägsnätet så pass mycket att det skapas goda förutsättningar både för att utöka godstrafiken på räls och den regionala och storregionala tågpendlingen. Utbyggnaden bör ske skyndsamt och lånefinansieras utanför budgetramen, dels för att möjliggöra en samlad upphandling, dels för att inte tränga ut viktiga investeringar i det befintliga järnvägsnätet. Med höghastighetståg i blir flygtrafiken inom triangeln ––överflödig. Parallellt med utbyggnad av höghastighetsbanor krävs offensiva satsningar på den befintliga järnvägen, till exempel genom att bygga bort flaskhalsar. Alltför ofta prioriteras regionala banor och länsjärnvägar ned i planeringen, både när det gäller underhåll och återinvesteringar, trots att dessa banor har potential både för pendeltrafik och för godstrafik. Vi anser att det behövs omfattande investeringar i det befintliga järnvägssystemet samt att bygget av nya stambanor för höghastighetståg bör påskyndas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. anser att ett nationellt, enhetligt biljettsystem för all järnvägs- och kollektivtrafik ska utvecklas och införas i , med möjligheten att ha gemensamma biljettsystem som gäller i hela landet och som kan kopplas även till andra mobilitetstjänster, så som till exempel hyrcykelsystem. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Att resa med tåg måste vara enkelt och attraktivt, därför behövs gemensamma biljettsystem och samordning av den europeiska trafiken. Regeringen bör ge SJ i uppdrag att agera pådrivande för att de europeiska tågbolagen samordnar en europeisk tidtabell mellan huvudstäder och andra viktiga orter, samt för att det ska bli enklare att köpa tågbiljett via SJ till alla städer i . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. ambition är att flytta över långväga godstransporter från väg till räls och sjöfart. Av den anledningen måste hela godskedjan klimatoptimeras. Det innebär att en differentierad avståndsbaserad skatt, så kallad vägslitageskatt, måste införas på lastbilstrafiken. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. En sådan skatt skulle jämna ut den skeva balans som råder när godstågsoperatörerna betalar banavgifter och sjöfarten farledsavgifter medan åkerierna brukar vägarna utan ett fungerande avgiftssystem. Den tunga trafiken måste i större utsträckning stå för sina egna kostnader, som mer gods behöver transporteras på järnväg eller till sjöss. Luftfarten är kraftigt subventionerad. Till skillnad från andra transportslag betalar flyget ingen bränsleskatt. Utrikesflyg betalar heller ingen moms och inrikesflyget betalar endast 6 procents moms. Dessutom betalas mångmiljonbelopp ut av offentliga medel till olönsamma regionala flygplatser. Flygskattens styrande effekt bör öka och i ett längre perspektiv måste fler styrmedel införas. Ett exempel är att marknadsmässig utdelning av slottider (dvs. start- och landningstider) bör utredas. Det är en typ av trängselavgifter för flyget, som bland annat skulle göra utbyggnad av överflödig. Vi vill höja ambitionsnivån i de ekonomiska styrmedel som kan användas för att minska flygresandet. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Gång, cykel och kollektivtrafik ska alltid vara prioriterat, oavsett om det gäller planeringsfrågor eller styrningen via skattesystemet. Ändrade attityder och beteenden kommer att krävas för den omställning vi står inför. Detta behöver underlättas genom direkta åtgärder och styrmedel för minskad personbilstrafik och minskat bilinnehav till exempel genom att utforma och införa incitament så att bilutnyttjandet sker som en tjänst. Det kan vara i form av bilpooler, taxi och biluthyrning. Det kan också ske genom slopad förmånsbeskattning på företagscykel och månadskort med kollektivtrafiken. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Trafiksystemet behöver även fungera i ett varmare klimat, därför är det viktigt att infrastrukturen klimatanpassas och att detta blir en del av de transportpolitiska målen. Medel för att åtgärda de mest kritiska svagheterna i transportinfrastrukturen bör prioriteras. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. har fantastiska förutsättningar för förnybar energi. Vi har vattenkraften, skogen, jordbruksmark och goda lägen för mycket mer energi från vind och sol. Den tekniska utvecklingen inom förnybar energi går svindlande fort. utgör förnybara energikällor mer än hälften av totala energi, alltså av all den energi som används till uppvärmning, el och transporter med mera. Om skulle använda all den gröna el som tillverkas i landet och inte exportera något skulle vi redan nu kunna ha förnybar el. mål är förnybar elproduktion. Det innebär att kärnkraften och den fossila energin med dess risker och miljöpåverkan är utfasad. Detta har blivit målet för den svenska energipolitiken. enades fem partier – , , , och – om en energiöverenskommelse med målet att ska ha förnybar elproduktion. Men det krävs fortsatta åtgärder för omställning. Det krävs ännu bättre förutsättningar för solenergin i . Den har äntligen börjat expandera på allvar, men för att den ska ta en betydande del av marknaden krävs en nationell strategi för solel och solvärme. Energin från solen är extremt mycket större än världens energibehov. Som global klimatledare ska givetvis vara i fronten även på detta centrala område. De svenska satsningarna på solel behöver därför utvecklas och kompletteras med satsningar på solvärme och solkyla. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 2.2 Ett mer flexibelt elsystem Elsystemet behöver uppdateras och göras mer flexibelt. Här är det avgörande att få till investeringar i smarta elnät, att öppna upp för ökade möjligheter till energilagring och att öka incitamenten för smart konsumentbeteende. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Ytterligare satsning på forskning och utveckling av smarta och flexibla elnät och energisystem behövs för att underlätta omställningen till ett helt förnybart energisystem. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 2.3 Folkligt stöd för omställning Vidare krävs ett ökat folkligt stöd för omställningen. Därför vill att möjligheten att fastighetsskatten för vind- och vattenkraften ska komma kommunerna själva till del ska utredas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi anser även att grannar till nya vindkraftverk ska ges möjlighet att bli delägare. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Oljesamhället måste få ett slut. Det innebär att världen måste sluta exploatera olja. Här är ett särskilt känsligt område, behöver därför i alla relevanta forum arbeta för förbud av oljeexploatering i . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Klimatet i är en ödesfråga för hela världen. Klimatfotavtrycket för svensk matkonsumtion beräknades till 18,8 miljoner ton koldioxidekvivalenter, vilket fördelades på fossil koldioxid, metan, lustgas och koldioxid från avskogning (förändrad markanvändning). Enbart av svenskarnas klimatpåverkan från matkonsumtion kommer från utsläpp i . En majoritet av utsläppen av växthusgaser orsakade av svensk matkonsumtion sker i andra regioner, främst i andra europeiska länder (), i () och i (). Av totala klimatutsläpp kommer en knapp femtedel från vår matkonsumtion men av utsläppen från livsmedelskonsumtionen kommer från det vi importerar. Det finns en stor potential att minska matens klimatpåverkan, både genom förbättrade produktionsmetoder, främjande av odlingsmetoder som ökar jordens kolinlagring, minskat matsvinn och förändrade kostvanor. 3.1 Ekonomiska styrmedel för att gynna klimatsmart mat För att gynna klimatsmart mat vill använda ekonomiska styrmedel. En statlig utredning bör göra en bred översyn av skattesystemet inom livsmedelskedjan i syfte att hitta effektiva vägar för att minska matens negativa klimat- och miljöpåverkan. Vi vill i ett första skede införa en skatt på kött som producerats med stora mängder antibiotika. Intäkterna från nya skatter inom livsmedelsområdet bör återföras till det svenska jordbruket för att kompensera för viktiga ekosystemtjänster och för att svensk köttproduktion generellt har mindre klimatpåverkan och högre djurvälfärd än jämförbara länder. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vidare bör det offentliga ta ett större ansvar för att öka efterfrågan på det livsmedel som bidrar till utsläppsminskningar. Modeller för att servera mat med små fotavtryck i offentlig sektor måste utvecklas. Klimatsmarta och ekologiska råvaror ska vara utgångspunkten för offentliga kök. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Mycket av politiken påverkas också av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, som står för av EU:s totala budget. Denna måste reformeras så att jordbrukspolitiken blir en kraft i omställningen och bidrar till klimatmålen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Mer mat bör tillvaratas och mindre gå till spillo. Ett systematiskt arbete för att minska svinnet behöver utvecklas i hela livsmedelskedjan. Mat som kan tillvaratas ska inte slängas. Vi vill att regeringen ska återkomma med förslag på lagstiftning som kraftigt minskar matsvinnet i livsmedelskedjans samtliga led. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Insamling av matavfall till biogasproduktion ska ske i ökad omfattning. 4 Klimatsmart ekonomi och konsumtion Ekonomin måste rymmas inom planetens gränser och leda till att samhällsutvecklingen frikopplas från överkonsumtion av resurser. Om hela jordens befolkning konsumerade lika mycket som svensken i genomsnitt gör skulle det behövas drygt fyra jordklot med naturresurser. Det beror bland annat på att det samhällsekonomiska system vi har vilar på ett teknologiskt paradigm: billig fossil energi. Världen står nu inför ett paradigmskifte, bort från den fossila energin mot ett mer hållbart ekonomiskt system. En klimatsmart ekonomi är en omställning till en ekonomi som fungerar inom planetens ekologiska ramar och som motverkar växande sociala klyftor. Vi behöver ett förnyat fokus på grön skatteväxling, det vill säga att höjda skatter på sådant som är skadligt för miljö och klimat växlas mot sänkt skatt på arbete. De finansiella marknaderna måste regleras så att klimatrisker synliggörs och viktas, så att kapitalet styrs rätt. För att vårt skattesystem ska bidra till klimatmålen krävs ett ökat fokus på att skatter, avdrag och offentliga investeringar strävar åt ett och samma håll – det hållbara. I har vi begränsat med direkta subventioner till fossilindustrin. Däremot har vi en hel del indirekta subventioner och ett omfattande stöd för bilresande, reseavdraget, som kostar staten cirka 14 miljarder . Det finns omfattande brister i dagens system för reseavdrag, till exempel går staten miste om uppskattningsvis genom fusk och felaktiga utbetalningar. Om reseavdraget görs avståndsbaserat, vilket länge har krävt och den parlamentariska landsbygdskommittén föreslår, skapas utrymme för effektivare och rättvisare användning av våra gemensamma resurser. Ett avståndsbaserat avdrag, där samma schablonbelopp betalas ut oberoende av valt färdsätt, kan förbättra tillgängligheten och effektiviteten samt styra bort resenärer från bilpendling i de delar av landet där kollektivpendling är ett alternativ. Vi föreslår att reseavdraget reformeras så det blir avstånds- och inte tidsbaserat, gynnar lands- och glesbygd samt utformas så det gynnar kollektivtrafik där det finns som alternativ och samåkning. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. På samma sätt vill vi att ROT-avdraget ska riktas mot åtgärder och renoveringar som bidrar till energieffektiviseringar och klimatnytta. Det är inte rimligt att skattemedel används för att subventionera att individer river ut fullt funktionella kök. vill ha ett mer klimatsmart ROT-avdrag som används som stimulans vid lågkonjunkturer. Avdraget bör styras om till att stödja renoveringar och andra åtgärder som direkt leder till energieffektiviseringar, förnybar energiproduktion eller minskad material/ resurs-åtgång. Vi vill även att ROT-avdraget ska omfatta hyreslägenheter och bostadsrättsföreningar som enklare och mer lönsamt kan investera i energisnåla lösningar. Vi anser att ROT-avdraget ska reformeras på detta sätt så att det riktas till energi- och klimatsmarta åtgärder och renoveringar. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. har infört REP-avdrag och sänkt momsen på vissa reparationer. Vi vill nu gå längre med ett HYBER-avdrag (hyra-begagnat-reparation). Det går ut på en skattereduktion för hushåll när de reparerar, hyr konsumentprodukter eller köper tjänster för att sälja vidare begagnade produkter. Reduktionen uppgår till av tjänsternas arbetskostnad. Utökade medel bör även ges till för kontroll av tjänsterna. En utökning av förslaget skulle vara att även inkludera långtidsuthyrning/leasing på längre än med service av till exempel disk- och tvättmaskiner. Det skapar incitament för tillverkare att skapa produkter som håller längre och kräver mindre underhåll. Avdraget bör även gälla för juridiska personer såsom bostadsrättsföreningar och ideella organisationer. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. De finansiella marknaderna måste regleras så att klimatrisker synliggörs och viktas, så att kapitalet styrs rätt. De statliga AP-fonderna och annat offentligt sparande bör bara ha hållbara investeringar, därför bör investeringar i fossil energi fasas ut – divesteras. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. På samma sätt bör staten underlätta för individen att spara sina pengar på ett sätt som inte förbrukar naturens ändliga resurser eller bidrar till klimatförändringarna. Därför vill vi introducera gröna sparkonton. Det är ett hållbart sparande som öronmärks för utlåning till gröna investeringar. En procentuell andel av sparkapitalet bör kunna dras av mot inkomstskatt vilket skapar en fiktiv ränta för spararen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Sakerna vi köper måste hålla längre.