mot · H6021809 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att driva en jämlikhetspolitik som skapar lika förutsättningar för alla människor oavsett socioekonomiska förutsättningar, bostadsort eller bakgrund och tillkännager detta för regeringen. Forskning visar att jämlikhet lönar sig för alla i samhället, inte bara för dem som har det sämst. Under större delen av minskade inkomstskillnaderna i . Men vände utvecklingen och har inkomstojämlikheten ökat. Såväl inkomstskillnaderna som förmögenhetsskillnaderna i har ökat. Olika metoder för att mäta inkomstspridning når samma slutsats. Det vanligaste måttet som används är Gini-koefficienten för den disponibla inkomsten. Måttet sträcker sig mellan 0, där alla invånare har lika stor inkomst, och 1, där alla inkomster i ett land tillfaller en person. I har koefficienten ökat från under 0,20 till över 2016. I en granskning som LO genomförde 2018 framgår exempelvis att inkomsterna för 50 verkställande direktörer för stora svenska företag i genomsnitt motsvarade 55,1 industriarbetarlöner, en högre relativinkomst än uppmätt. utmärker sig från andra genom att takten på den ökande ojämlikheten är oroväckande hög. 2014 larmade om att är det OECD-land där ojämlikheten har ökat snabbast . har halkat efter våra nordiska grannländer och även länder som , och . Många av problemen som finns i , som sjunkande skolresultat, är kopplat till den ökande ojämlikheten. till fattigdomen i går utvecklingen visserligen åt rätt håll. I en nyutgiven rapport från fastslås exempelvis att barnfattigdomen minskar i och SCB konstaterade att har lägst materiell fattigdom i med en procent av befolkningen. Oaktat den positiva nedgången innebär det att den andel av befolkningen som lever i allvarlig materiell fattigdom och i risk för fattigdom eller social utestängning i uppgår till 1,8 miljoner människor. Det är fortfarande oacceptabelt högt och visar att vi har lång väg kvar att gå för att nå jämlikhet. Båda aktörer konstaterar dessutom att inkomstklyftorna i ökar och aldrig varit så höga som . Enligt SCB tjänar den rikaste tiondelen av befolkningen nästan lika mycket som den fattigaste halvan av befolkningen. Utrikes födda har en lägre ekonomisk standard än de som är födda i . motsvarade deras ekonomiska standard av den för personer födda i . I en om tillståndet i ekonomi, med särskilt fokus på jämställdhet och jämlikhet, fastslår att jämställdheten mellan kvinnor och män kan förbättras ännu mer i . En viktig faktor är att lågutbildad arbetskraft måste komma i arbete i högre utsträckning. Bristen på bostäder med rimlig månadskostnad bidrar också till ojämlikhet och minskad rörlighet på arbetsmarknaden. Ojämlikhet råder inte heller bara mellan barn i olika socioekonomiska grupper och mellan kvinnor och män, utan också mellan invånare i städer och landsbygd och mellan människor som är födda i och i andra länder. fanns till exempel 14 av de 20 kommunerna med störst andel höginkomsttagare i i . Ojämlikheten skapar uppdelade samhällen där människor lever liv med helt olika förutsättningar. Ojämlikheten är därför ett hot mot vår demokrati och samhällsgemenskap och måste bekämpas. Alla människor ska ha lika möjligheter oavsett var de bor och vad de har för bakgrund. För att samhällsbygget ska hålla ihop måste invånare på såväl landsbygden som storstaden, i rika villaförorter som särskilt utsatta förorter, veta att de kan räkna med samma kvalitet på vården, skolan eller barnomsorgen och att de har goda chanser att få jobb efter avslutad skolgång, oavsett var de bor och vilka socioekonomiska förutsättningar de föds in i. Barn och ungdomar i alla delar av måste känna framtidshopp och tilltro till samhället. Ett sätt att skapa mer framtidstro är genom att stärka stödet till näringslivsutveckling, kommunikationer och infrastruktur på landsbygden så att hela kan leva. En fungerande landsbygd innebär att det finns förutsättningar att bo och verka på orten, både nu och . Staten måste se till att det finns tillgång till grundläggande service i hela vårt land. Goda kommunikationer är nödvändiga för möjligheten att kunna pendla till ett jobb eller en skola där man kan skaffa sig en bra utbildning, vilket underlättar social rörlighet som i sin tur kan bidra till ökad jämlikhet. Även sociala satsningar är av stor vikt för att komma tillrätta med ojämlikheten, liksom en stark arbetsrätt som garanterar anställningstrygghet och schyssta villkor.