mot · H602371 · 2018-11-14 00:00:00 — Enligt avrättades minst 24 kurdiska politiska fångar enbart . Och i hela överskred antalet avrättningar 900 detta år. avrättade dessa politiska fångar, , , Zanyar , och Loghman , brutal tortyr i iranskt fängelse. utnyttjar situationen i för att komma åt oppositionella. bombade KDP och KDPI:s läger i . Många ledande politiker däribland kvinnor mördades och ett 40-tal skadades i attackerna. Det är inte första gången förföljer och mördar oppositionella kurdiska politiker i andra länder. Kvinnorna i landet lever under könsapartheid. Men trots detta har kvinnorna trotsat regimen och kämpar mot tvångsslöja och fundamentalism. Miljontals kvinnor har fått anmärkningar och hotelser för att de inte accepterat den av islamisterna påtvingade slöjan. Tusentals kvinnor får frätande syra kastad i ansiktet för att de visat några hårstrån (bad hijabi). har det inträffat att kvinnor öppet visat sin avsky när det gäller slöjtvånget och genomfört demonstrationer mot tvånget att bära slöja. Dessa demonstrationer mot slöjtvånget är en kamp för kvinnors mänskliga och demokratiska rättigheter. De kvinnor som demonstrerar på detta sätt tar en stor risk när de protesterar. Men de gör det för att visa att de är självständiga och vägrar att underordna sig manssamhällets förtryck. Den bör i sina kontakter med den iranska regimen ständigt kräva att den iranska regimen upphör med förföljelserna av politiskt oppositionella och med avrättningarna av kurdiska regimmotståndare men också upphäver den könsapartheid mot landets kvinnor som råder i landet. Detta vill jag att skall ge regeringen till känna. I flera av avseenden har en lång historia av solidaritet med minoriteter, i kampen för kvinnors rättigheter, för fackliga rättigheter, rätten till det egna modersmålet, för hbtq-personers rättigheter och för jämställdhet mellan män och kvinnor. har stött kurdernas kamp för sina rättigheter på en rad områden. Vad bör göra är följaktligen att kraftfullt understödja demokratiska, sekulära och feministiska krafter i både i exilen och inne i landet genom att villkora handel och handelsavtal med . Efter valet av till president var det många politiker och bedömare i väst som spådde att den islamistiska regimen skulle bli mer öppen och kanske inta en försonligare hållning till kurderna. Sådana förhoppningar kan inte grunda sig på annat än okunnighet om vilka som styr i . Det är inte presidenten utan den andlige ledaren, och det s.k. väktarrådet som har den verkliga makten. Presidenten är detta råds hantlangare. Innehållet i den iranska regimen är alltså i grunden oförändrad, trots att man bytt president. I västvärlden borde man dessutom lärt sig av historien. När valdes till president talades också mycket om ett töväder i den iranska politiken. Av det blev det intet. I EU har man talat om att man måste föra en kritisk dialog med . Vår tidigare utrikesminister tvingades att konstatera att denna kritiska dialog inte lett till något resultat när det gäller respekten för demokratiska och mänskliga rättigheter. Hennes konstaterande står sig fortfarande. Och det står sig särskilt väl när det gäller kurdernas situation. Samma sak gäller för kvinnorna. Högeroppositionella grupper hoppades på stöd , men när den iranska regimen visade sig villig att gå till mötes och avstå från att utveckla sitt kärnenergiprogram försvann detta hopp. Efter överenskommelsen mellan stod västvärldens utrikesministrar istället i kö för att ingå allehanda ekonomiska relationer och avtal med . Den iranska regimens opålitlighet har () kommit till uttryck i att man efter kärnenergiprogrammets avveckling kommit med nya hot i form av ballistiska robotar. är i djup ekonomisk kris. Matvaror har gått upp och USAs sanktioner använder regimen i för att förtrycka det iranska folket ännu mer. Detta drabbar naturligtvis den fattigaste andelen av befolkningen, inte minst kurderna och andra minoriteter vars områden redan är ekonomiskt eftersatta. En mycket ringa del av de fördelar som de ekonomiska avtalen kommer att komma befolkningen i till del. I synnerhet kommer den kurdiska delen av landet att bli förfördelad, eftersom den islamistiska regimen under hela sin tid vid makten systematiskt diskriminerat och kurderna samt andra minoriteter genom att medvetet styra resurser och investeringar bort från de kurdiska områdena. Arbetslösheten i samt bland många andra minoriteter t.ex. afghaner, beluchier, yarier, araber m.fl. Drogmissbruk, prostitution och social misär är följaktligen mer utbrett i fattiga delar av och bland landets minoriteter. Bristande grundläggande demokratiska fri- och rättigheter, repression, förföljelser, tortyr, fängelse och somaliska avrättningar har drabbat alla demokratiserande människor och landets befolkning lider, i synnerhet kurderna och kvinnorna i . I väst och även i råder det en utbredd föreställning om att s.k. kritiska dialoger och ekonomiska förbindelser stimulerar framväxten av demokrati och ökar respekten för mänskliga rättigheter. Det trodde den tidigare borgerliga regeringen och det tycks även den nuvarande regeringen göra. Om man verkligen tror att det finns ett direkt samband mellan ekonomiska relationer å ena sidan och en positiv utveckling när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokrati å den andra gör man sig skyldig till ett ideologiskt självbedrägeri. Några sådana samband finns inte. Det har visat sig när det gäller och det visar sig just nu när det gäller . Fria fackföreningar förföljs nu alltmer aktivt av regimen och fängelserna fylls av fackliga aktivister. Mer än halva befolkningen i landet är kvinnor som saknar grundläggande mänskliga rättigheter, de har förmyndarskap i och lever under sharia. Yttrandefriheten är utrotad. Kurdiska oppositionella avrättas inte bara för de handlingar de begår utan även för de åsikter de kan hysa. Om svenska företag skall investera i måste en mycket strikt uppförandekod gälla som innebär att företagen respekterar mänskliga rättigheter inberäknat rättigheter för de anställda vid de svenska företagen att förhandla med arbetsgivaren om löner och arbetsvillkor i enlighet med kärnkonventioner. Detta vill jag att skall ge regeringen till känna. Om svenska företag vill investera i bör den medverka till att investeringar görs i de eftersatta kurdiska områdena så att arbetstillfällen skapas. Detta vill jag att skall ge regeringen till känna. Målet för politik när det gäller kurdernas rättigheter i måste vara att alla minoriteter i måste få sina rättmätiga kulturella, demokratiska och mänskliga fri- och rättigheter förverkligade. Detta vill jag att skall ge regeringen till känna. I och med att utsågs till president i har relationerna mellan det islamistiska och allvarligt försämrats. Trump har inlett en ekonomisk bojkott mot , där han gör sitt bästa för att dra med sig . Därmed äventyrar Trump den överenskommelse med när det gäller att avstå från kärnvapentillverkning som träffade under president . En politik av den typ som Trump för medför bara att folket sluter upp bakom regimen i kamp mot ”den store satan”. bör enskilt och gärna tillsammans med andra EU-länder i sina relationer med mana presidentens administration till besinning i relationerna med . Detta vill jag att skall ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)