ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5024192 · 2018-05-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om svensk rymdverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Mars är mänsklighetens nästa stor upptäckt, nästa stora utforskning. bör vara en aktiv del av det. Varje generation har ett ansvar att föra mänskligheten framåt. Under årtusenden har vi tagit stora risker, gett oss ut på haven och sökt det nya. lämnade vi jordens trygga gravitation och 1972 hade tolv personer gått på månen. Om du hade frågat en person om vart de trodde att människan hade tagit sig 2018, så hade du nog fått gissat att vi inte ens hade varit på månen igen. har ingen människa varit längre ut i rymden än i låg omloppsbana kring jorden, där Internationella rymdstationen ligger. Vi har skickat sonder till flera delar av solsystemet och till och med lämnat det. Vi har landat flera saker på Mars. Men människan har retirerat. Det är dags att vi ger oss ut igen på en ny upptäcktsfärd. Att åka till och framför allt kolonisera Mars blir det största äventyret i mänsklighetens historia. Brutalt svårt, väldigt dyrt och mycket farligt. Ingen plats på jorden är så ogästvänlig som Mars. Luften går inte att andas. En bra dag mitt kan det bli några plusgrader. En vinternatt kan temperaturen nå . En enkelresa tar . Trots det finns det tiotusentals människor som är beredda att åka dit, till och med utan möjlighet att kunna återvända till jorden. Det visar på människans oändliga kraft att alltid söka nytt, trots stora risker. Människans innovationskraft kommer att göra Mars beboelig. Mars kommer att bli något mänskligheten kan samlas kring. Det kommer kräva insatser av hundratusentals människor runt hela världen om vi ska lyckas. Vi kommer att uppfinna och utveckla tusentals prylar och lösningar, som också kommer att hjälpa oss att leva ett bättre liv här på jorden. ska vara en del av det. I rymdstrategin ska det finnas ett mål om att ha minst en svensk på Mars, senast . Det kan, och bör, ske i ett internationellt samarbete, med och inom och med andra rymdmyndigheter runt om i världen. Men också med privata företag och intressenter. Just nu är det ett privat företag, , som ligger längst fram i att placera en människa på Mars. De har det uttalade målet att etablera en självförsörjande koloni där. Att skicka en svensk till Mars blir något som alla svenskar kan följa och delta i. Ett projekt för alla svenskar. Personen som åker kommer som ingen annan att symbolisera ett land som strävar framåt och uppåt. Det skickar en mycket stark signal, inte minst till alla ungdomar, att ingenting är omöjligt. Ett sådant vill vi se. Marsresenären är troligen i högstadie- eller gymnasieålder. Se dig omkring på ungdomarna i ditt liv, det kan vara någon av dem som blir förste svensken på Mars. Går du själv i högstadiet eller gymnasiet? Då kan det vara du. Om vi lyckas etablera oss på Mars blir vi en ras som bor på två planeter. Det blir den största förändringen i mänsklighetens historia. Självklart ska och svenskarna vara en del av det.
mot · H5024195 · 2018-05-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av och återrapportering om rymdstrategin till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga till orden ”teknik och tjänster, t.ex. vad gäller” i rymdstrategins tredje kapitel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över konsekvenserna av en fluktuerande kronkurs för Rymdstyrelsens finansiering och tillkännager detta för regeringen. Rymden är viktig för eftersom den har stark koppling till många av de avgörande samhällsutmaningar vårt land står inför. Rymdforskning är en kunskapsintensiv verksamhet som möjliggör tekniksprång och utveckling inom branscher alltifrån miljöteknik, finans och bygg till lantbruk. Rymdforskning kräver mycket långa ledtider; det är därför viktigt med en långsiktig och stabil finansiering. Det var den dåvarande alliansregeringen som tillsatte (SOU 2015:75). Utredningen föreslog bl.a. att skulle anta en rymdstrategi, vilket allianspartierna förespråkat . Alliansen välkomnar därför regeringens skrivelse, även om vi anser att det är beklagligt att en sådan inte har kunnat presenteras tidigare. Vi anser att skrivelsen tar flera steg i rätt riktning men att de presenterade målen är alldeles för få och inte tillräckligt konkreta, vilket kommer att försvåra uppföljning och utvärdering. Detta till trots anser vi att regeringen bör säkerställa att målen i rymdstrategin utvärderas och återrapporteras till . I skrivelse 2017/18:259 kapitel 3.1 på s. 18 skriver regeringen att ”det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster”. Där önskar vi en mer teknikneutral formulering, och föreslår därför att meningens lydelse ändras till att ”det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av teknik och tjänster, till exempel vad gäller instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster”. Detta för att inte låsa strategin vid exakt vilka teknik- och utvecklingsmöjligheter som vi anser ska stöttas. Detta bör ge regeringen till känna. Vi vill också lyfta frågeställningen kring Rymdstyrelsens stora beroende av växelkursen. Eftersom drygt två tredjedelar av Rymdstyrelsens anslag går vidare till den , och då i euro, kan konsekvenserna bli allvarliga när kronan försvagas, som har skett. Problemet är särskilt stort för Rymdstyrelsen med tanke på att de avtal som träffas är så långsiktiga. Vi anser därför att regeringen skyndsamt ska se över konsekvenserna av en fluktuerande kronkurs för Rymdstyrelsens finansiering och säkerställa att finansieringen inte allvarligt påverkas trots en svagare valutakurs. i (C)
mot · H5024196 · 2018-05-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av och återrapportering om rymdstrategin till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknikneutralt språk i rymdstrategin och tillkännager detta för regeringen. Rymdforskningen är viktig för eftersom den har stark koppling till många av de avgörande samhällsutmaningar vårt land står inför. Rymdforskning är en kunskapsintensiv verksamhet som möjliggör tekniksprång och utveckling inom branscher alltifrån miljöteknik, finans och bygg till lantbruk. Rymdforskning kräver mycket långa ledtider; det är därför viktigt med en långsiktig och stabil finansiering. Det var den dåvarande alliansregeringen som tillsatte (SOU 2015: 75). Utredningen föreslog bl.a. att skulle anta en rymdstrategi, vilket allianspartierna förespråkat . välkomnar därför regeringens skrivelse, även om vi anser att det är beklagligt att en sådan inte har kunnat presenteras tidigare. Vi anser att skrivelsen tar flera steg i rätt riktning men att de presenterade målen är alldeles för få och inte tillräckligt konkreta, vilket kommer att försvåra uppföljning och utvärdering. Detta till trots anser vi att regeringen bör säkerställa att målen i rymdstrategin kontinuerligt utvärderas och återrapporteras till i lämpligt sammanhang. Det är viktigt att inte låsa strategin vid exakt vilka teknik- och utvecklingsmöjligheter som ska stöttas. Rymdforskningen behöver även vara både konkurrenskraftig och innovativ. I skrivelse 2017/18:259 kapitel 3.1 på s. 18 skriver regeringen bl.a. att ”det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster”. Där hade önskat en mer teknikneutral formulering, exempelvis ”det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av teknik och tjänster, till exempel vad gäller instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster”. Vi vill därför uppmärksamma regeringen om vikten av ett teknikneutralt språk i fråga om rymdfrågor. Detta bör ge regeringen till känna. uppdrog regeringen åt Rymdstyrelsen att i samråd med SSC undersöka om det är möjligt att göra uppskjutningar av bärraketer med små satelliter till bana runt jorden. Uppdraget rapporterades och bereds inom . Uppskjutning av s.k. minisatelliter betraktas som ett styrkeområde för och en affärsmöjlighet med potential. Denna fråga är för viktig för att dras i långbänk.
mot · H5024198 · 2018-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service antar regeringens förslag till beslut med ändringen att de sändningstillstånd som beviljas närmast efter ikraftträdandet för , och Utbildningsradion ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas första gången för tillstånd som gäller fr.o.m. . Det råder en bred enighet i om betydelsen av public service. Från står vi bakom detta och vill framhålla att det uppdrag som utförs av , och Utbildningsradion är viktigt och grundläggande för vår demokrati och vårt öppna samhälle. Däremot har finansieringen av public service genom radio- och tv-avgiften länge varit omdiskuterad. Framför allt finns det stora problem när det gäller teknikneutraliteten. betalar den som äger en tv-mottagare avgift, men vad som är en tv-mottagare blir allt svårare att definiera. Särskilt när konsumtionen görs i nästan lika stor grad på webben eller genom mobilapplikationer som via traditionell broadcasting – något som också har uppmärksammats vid flera av partistämmor där man tagit fram förslag på att i stället för dagens tv-avgift gå över till en public service-avgift. En förändrad finansieringsmodell måste också ha hög legitimitet hos befolkningen för att vara långsiktigt hållbar. Ett av ledorden i den parlamentariska public service-utredningens betänkande är legitimitet. Med det förslag som kommittén lade fram i sitt delbetänkande blir det för de flesta hushåll ingen eller liten skillnad i förhållande till hur det fungerar . innebär det lättnader eller förenklingar för den med väldigt små eller inga marginaler. ställde sig bakom förslaget till ny finansiering av radio och tv, som presenterade . Regeringen föreslår i sin proposition att tillståndsperioden för public service-bolagen ska vara , för att efter 2030 övergå till att vara åttaåriga tillståndsperioder. I den parlamentariska public service-utredningens delbetänkande lades förslaget att tillståndsperioden för public service-bolagen framöver ska vara . För att anpassa tillståndsperioden till mandatperioder föreslog utredningen att den första tillståndsperioden skulle fastställas till och gälla 2020–2026, för att därefter övergå till åttaåriga tillstånd. anser att en tioårig tillståndsperiod är alltför lång. Flera remissinstanser har också angett den snabbt föränderliga mediemarknaden som försvårande omständigheter när det gäller längden på tillståndsperioden. Vi delar den uppfattningen och vidhåller därför utredningens förslag om att tillståndsperioden bör vara . Bestämmelserna om åttaåriga tillstånd bör därefter tillämpas fr.o.m. . Per Lodenius (C)
mot · H5024202 · 2018-06-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:266 En ny regional planering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidareutveckla reformen och tillkännager detta för regeringen. Med växande regioner, stora satsningar på utbyggd infrastruktur, en kraftigt växande befolkning till följd av migration och krav på en hållbar utveckling krävs en ökad helhetssyn med samordnade insatser i samhällsplaneringen. Vi välkomnar regeringens proposition om en ny regional planering för ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Uppbromsningen som skett av bostadsbyggandet är alarmerande och vi ser framför oss en bostadsbrist som främst drabbar dem som har det svårast att ta sig in på bostadsmarknaden. Varje reform som påtagligt förenklar och förkortar kommunernas arbete med detaljplaner är välkommen. Regionplaneringen får heller inte fördröja eller försvåra kommunernas planering och genomförande, eller på annat sätt bidra till att begränsa det kommunala självstyret. Det ankommer på regeringen att ta nödvändiga initiativ för att utvidga reformen till att omfatta fler regioner än samt att på ett tydligare sätt belysa hur redan befintliga samordningsförbund inom exempelvis kan fortsätta verka inom ramen för ett sådant lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen.
mot · H5024204 · 2018-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:266 En ny regional planering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvidga reformen till att beröra fler län och tillkännager detta för regeringen. Regional planering innebär att kommunerna kan få utökat stöd och kompetens vid planering, vilket framför allt de mindre kommunerna, varifrån arbetspendling ofta sker, har behov av. En regional översiktsplanering ska fortfarande innebära att beslutanderätten ligger på nivå. För att stat, regioner och kommuner ska kunna planera tillsammans för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik behövs en regional planering, vilket är något lyft i tidigare motioner till . Därför är vi nu positiva till den proposition som kommit på området men ser behov av att gå längre med förslaget än vad regeringen föreslår. Regional planering behövs i fler län än och län som regeringen föreslår i propositionen. Vi anser att det är nödvändigt att få igång arbetet redan nu i fler regioner för att tillmötesgå det stora behovet av bostäder i och för att motverka bostadsbrist, trångboddhet och otrygghet och för att tillgodose företagens rekryteringsbehov på arbetsmarknaden.
mot · H6021 · 2018-09-24 00:00:00 — Nya medel för slussarna i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslå statliga medel för nya slussar i och tillkännager detta för regeringen. Slussarna belägna vid , , är byggda och måste bytas ut om slussverksamheten skall fortsätta efter 2030 enligt . En avveckling av slussverksamheten skulle få stora negativa konsekvenser för både näringsliv och turismen. Arbetstillfällen skulle försvinna och tillväxten hämmas om inte slussarna byts ut inom rimlig tid. Dessutom skulle negativa miljömässiga effekter uppstå om trafiken flyttas från till landtransporter. Staten måste gå in med tillräckliga medel för att säkerställa att nya slussar byggs och att den vattenburna trafiken säkerställs även .
mot · H60210 · 2018-09-27 00:00:00 — Återinförande av det kungliga ordensväsendet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet och tillkännager detta för regeringen. kunde den svenska statschefen, konungen, utdela ordnar för att belöna svenskar och utlänningar för viktiga insatser för . I ett tidstypiskt beslut fråntog politikerna konungen möjligheten att förära svenskar dessa ordnar och kan de endast delas ut till utlänningar och statslösa. Detta är orimligt då det finns många svenska hjältar som gjort stora insatser för i modern tid och som förtjänar det som var konungens högsta hedersbetygelse. Ordensväsendet är en del av svensk tradition som är viktig att bevara. Vi sverigedemokrater tycker att det är att man återinför denna stolta tradition och ger svenskar samma möjligheter som utlänningar att få ta del av denna hedersbetygelse och detta kulturarv.
mot · H60211 · 2018-09-27 00:00:00 — Ändrad placering av ledamöter i plenisalen ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Enligt tilläggsbestämmelse 6.25.1 till riksdagsordningen (RO) tar ledamöterna plats i plenisalen valkretsvis, med en gammal praxis om ordningen som säger att börjar och sist följer . Inom valkretsen fördelas ledamöterna i första hand efter antalet riksmöten de bevistat och i andra hand efter åldern. Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning, men vid voteringarna är ledamöterna tvingade att placeras efter valkrets. har motioner skrivits om att ändra ledamöternas placering i plenisalen även vid voteringar. I svar på dessa tidigare motioner har man hävdat att det inte finns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen med valkretsar. Dock har inte frågan varit föremål för någon större debatt varför man kan ifrågasätta det argumentet. I de flesta länder är ledamöterna placerade efter partitillhörighet. Detta underlättar kommunikationen inom partigruppen, och även vid voteringar kan det vara till fördel. Skulle plötsliga ställningstaganden behöva göras underlättar det om partigruppen sitter samlat. För att inte försvåra voteringsproceduren avsevärt bör därför ledamöterna istället placeras utifrån partitillhörighet. Att förändra ledamöternas placering har obetydlig kostnadspåverkan. Därför bör förändringen påskyndas.
mot · H60213 · 2018-09-27 00:00:00 — Ändring i riksdagsordningen gällande sammansättningen av krigsdelegationens presidium ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i riksdagsordningen gällande sammansättningen av krigsdelegationens presidium och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. I riksdagsordningens 13 kap. 11 § stipuleras att enligt 15 kap. 2 § regeringsformen ska välja en krigsdelegation inom sig. Krigsdelegationen består av talmannen som ordförande och av 50 andra ledamöter, som väljer för valperiod. Delegationen väljer inom sig vice ordförande enligt 12 kap. 16 §. I 12 kap. 16 § stipuleras att ett organ vars ledamöter helt eller delvis väljs av väljer inom sig en ordförande och en eller flera vice ordförande, om inte annat är föreskrivet. Under föregående mandatperiod valde krigsdelegationen en vice ordförande, en andre vice ordförande och en tredje vice ordförande. Förste och tredje vice ordförande var gruppledare medan andre vice ordförande även var andre vice talman. Då det är vice ordföranden som går in i ordförandens (talmannens) frånvaro och leder krigsdelegationen uppkom det berättigade frågeställningar från vice ordförande, som inte var vice talman, kring hur ledningen av det ordinarie riksdagsarbetet fungerar. Erfarenheter från att leda ordinarie riksdag är givetvis något som bidrar positivt i krigsdelegationens, som är en ”miniriksdag”, ledningsarbete. Av denna anledning bör krigsdelegationens presidium bestå av talmanspresidiet. Därför bör riksdagsordningens 13 kap. 11 § stipulera att ”krigsdelegationen består av talmannen som ordförande, förste vice talman som förste vice ordförande, andre vice talman som andre vice ordförande och tredje vice talman som tredje vice ordförande och av 47 andra ledamöter, som väljer för valperiod”, och meningen ”delegationen väljer inom sig vice ordförande enligt 12 kap. 16 §” i samma paragraf bör strykas.
mot · H60214 · 2018-09-27 00:00:00 — Ändring i grundlagen och avlägsnande av EU-symbol i plenisal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde före våra egna. riksdag har i många frågor reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över allt fler frågor och politiska områden. Det kan inte anses vara rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU framför allt utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. Dagens EU klarar inte och kommer aldrig att klara av den påfrestning detta ger. Jag anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att aktivt ska arbeta för en förändring av dagens EU till ett mellanstatligt samarbete. Jag vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis rörande brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. genomfördes ett antal grundlagsändringar i . Dessa innebär bland annat att knyts än starkare till EU och till att multikulturalismen som ideologi står inskriven i grundlag. EU-medlemskapet kan och bör vara ett avtal som ska kunna omförhandla eller dra sig ur utan att behöva genomgå något så tidskrävande som en grundlagsändring. Det faktum att inte kan utträda ur unionen oavsett vilken politisk riktning detta samarbete går i innebär en allvarlig kränkning av principen om nationellt självbestämmande. I riksdags plenisal hänger både en svensk flagga och en . Då EU symboliserar överstatlighet är det ett rent hån mot den svenska demokratin och det svenska beslutsfattandet i att denna symbol finns i plenisalen. Den bör därför omgående avlägsnas från den svenska demokratins finrum.
mot · H60215 · 2018-09-27 00:00:00 — Erkännande av som huvudstad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att formellt erkänna som huvudstad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta i till och tillkännager detta för regeringen. erkände som huvudstad och det amerikanska fick direktiv att börja flytta den amerikanska ambassaden från det finansiella centret till huvudstaden . Denna åtgärd åtnjuter ett brett tvärpolitiskt stöd i kongressen, bland annat uttryckt i Recognition Act som bekräftades av senaten så sent som bara innan erkännandet. av det brittiska Palestinamandatet innebar att hela med omnejd skulle betraktas som en internationell zon. Detta godtogs inte av araberna och när staten utropades anföll de intilliggande arabstaterna med syfte att utplåna staten. ockuperades av dåvarande Transjordanien och judarna fördrevs, medan västra blev en del av . I samma aggressionskrig ockuperade även Transjordanien och intog . När det israeliska parlamentet, , höll sitt första ordinarie sammanträde 1949 beslutade man att är den judiska statens huvudstad, vilket det har varit då flyttade sin regering till västra . finns nu parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen, men även sociala och kulturella institutioner och myndigheter, installerade i . När arabstaterna 1967 åter anföll och gjorde ett nytt försök att utplåna tog från , som då hade ockuperat området illegalt . Man tog även som lidit under samma ockupation och har varit en odelad huvudstad för . Att staden står under israelisk kontroll har inneburit att människor från alla religioner kunnat komma dit. Så var inte fallet när östra delen stod under arabisk kontroll. bör göra det som redan är självklart och som judarna själva känt till i 3 (då kung köpte platsen som är ), nämligen att erkänna som huvudstad och flytta den svenska ambassaden dit. Vårt lands ambassad bör givetvis vara förlagd till samma stad som styrs ifrån och är de facto huvudstad.