mot · H602297 · 2018-11-09 00:00:00 — Det är i grunden orimligt att den enskilde drabbas så hårt av omständigheter som är helt utom hens kontroll och får bära de mycket svåra konsekvenserna av att myndigheterna tar på sig. 18-årsgränsen är viktig för att värna barns rättigheter och stärka deras skydd. har gränsen blivit alltför absolut. Det finns inget stöd för att påstå att den som är lättare klarar av att återvända till det land hen flytt från än den som är 17. Våldet och förtrycket gör inga åldersbedömningar. I flera delar av den svenska lagstiftningen, exempelvis delar av asyllagstiftningen och lagstiftningen kring vård av barn finns särskilda bestämmelser för ungdomar upp till . Att införa särskilda regler för denna åldersgrupp bör undersökas, dock utan att försämra rättigheterna och skyddet för dem som är . Ett annat alternativ är att asylsökande bedöms enligt den ålder de har när de ansöker om asyl. Utredningen av asyllagstiftningen bör inkludera en översyn i syfte att stärka skyddet för dem . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Åldersbedömningar av ensamkommande barn och unga har diskuterats flitigt . utvecklar sin syn på åldersbedömningarna i avsnittet 6.5 Åldersbedömningar, längre fram i denna motion. 5.1 Gymnasielagen och LMA Till följd av den debatt som de ensamkommandes svåra situation vållade och det politiska tryck som följde, inte minst tack vare aktiva civilsamhällesorganisationer som #vistårinteut och Ung i , lade regeringen fram förslaget om den utvidgade gymnasielagen. Lagen ger de som sökt asyl i som ensamkommande barn och unga och väntat på besked i samt hunnit fylla eller skrivits upp i ålder möjlighet att få uppehållstillstånd för att studera. Lagen innebär en lättnad och en ny möjlighet för många ensamkommande att stanna i , men den exkluderar en stor grupp genom godtyckliga ålders-, datum- och tidsgränser. Den kräver också att man klarar av studierna under svåra förhållanden och hård press. kritiserade också regeringen för att den inte gjorde något för att säkerställa att ensamkommande inte skulle utvisas i väntan på att lagen klubbades och trädde i kraft, eller för att underlätta de ensamkommandes utsatta situation under väntan. Lagen mötte omfattande kritik när den presenterades, även från oss som ville se en lösning på de ensamkommandes svåra situation. Den är också symptomatisk för regeringen agerande inom migrationsområdet där lag efter lag lagts fram utifrån dåliga politiska överenskommelser, utan att föregås av utredningar och ordentlig beredning och ofta i signalpolitiska syften. När lagen underkändes av Migrationsdomstolen innebar det ytterligare ett bakslag för den hårt prövade gruppen och en förlängd osäker väntan. Migrationsöverdomstolens utslag som sa att lagen kan tillämpas innebar därför återigen en stor lättnad för gruppen. syn på gymnasielagen utvecklas i motionen med anledning av proposition 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd (2017/18:4174). I väntan på att få sina ärenden prövade enligt gymnasielagen lever många ensamkommande barn och unga fortsatt under svåra förhållanden. Väntan och osäkerheten är plågsam i sig. Till följd av ändringarna i LMA (Lagen om mottagande av asylsökande) som säger att den som fått avslag på sin asylansökan inte längre har rätt till bistånd eller boende, undantaget barn eller vuxna i barnfamiljer, har många ensamkommande blivit av med rätten till boende och inkomst. De som fått avslag på sin asylansökan och söker uppehållstillstånd enligt gymnasielagen betraktas som tillståndssökande, inte asylsökande, och omfattas därför inte av LMA. har kritiserat ändringarna av LMA sedan de presenterades. Kritiken utvecklas under avsnitt 11 Återvändande i denna motion. menar vidare att kommunerna måste ta ansvar för de ensamkommandes situation och att de ska få statligt stöd för detta. anser normalt inte att amnesti är rätt väg att gå för att skapa en human och rättssäker asylprocess, men i vissa akuta lägen är det nödvändigt för att rätta till orimliga effekter av tidigare beslut. Vi vill i första hand se en långsiktig förändring av migrationspolitiken i en mer human, välkomnande och ansvarstagande riktning. Därför driver vi att den tillfälliga lagen ska dras tillbaka och att utlänningslagen ska reformeras på flera sätt. Ensamkommande barn och unga är extra hårt drabbade av omsvängningen av migrationspolitiken och införandet av den tillfälliga lagen, långa handläggningstider och turerna kring gymnasielagen. Den långa väntan med ett mycket osäkert slut skapar stor oro och ångest bland de ensamkommande. När självmord och självskadebeteende bland ensamkommande ökar som rättssäkerheten brister inom asylprövningen och de åldersbedömningar som används möter skarp kritik är en amnesti nödvändig. En amnesti bör införas för de ensamkommande barn och unga som varit i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Avsaknad av id-handlingar En stor del av de ensamkommande barn och unga som sökt asyl i är afghanska medborgare. Av dem uppskattar att är födda eller uppväxta i och har sina familjer där. En stor del av denna grupp saknar id-handlingar. Det gäller även andra grupper asylsökande. Enligt nuvarande bestämmelser tar det att få medborgarskap för dem som inte har id-handling. Denna bestämmelse bör tas bort. Regeringen bör återkomma med förslag om att se över lagen om medborgarskap för att ta bort bestämmelsen som säger att det tar att få medborgarskap för den som inte har id-handling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.4 Stärk barnrättsperspektivet i utlänningslagen Skyddet för barn är för svagt i utlänningslagen. Därför bör den ses över för att säkerställa att den överensstämmer med . Det behövs också mer stöd för att säkerställa att tolkningen av den tillfälliga lagen sker i överensstämmelse med . De rekommendationer som gett till om förföljelse som barn utsätts för måste återspeglas i utlänningslagen. Barns rätt till individuell prövning av sina asylskäl måste stärkas. Regeringen bör återkomma med förslag om att tydliggöra barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund i utlänningslagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vidare utgör det s.k. olämplighetsrekvisitet i paragrafen om barnets rätt att komma till tals i utlänningslagen ett hinder för att barnets rättigheter ska tillgodoses. Det måste därför tas bort. Barnets rätt till information måste stärkas. Barnets bästa ska utredas och särskilt beaktas i alla fall som rör ett barn och vid bedömningen av barnets bästa måste hänsyn tas till barnets åsikter. Handläggningen av asylärenden som rör barn måste ha ett tydligt barnrättsperspektiv. Regeringen bör återkomma med förslag om att stärka barnets rätt att komma till tals i utlänningslagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.5 Stärk barnrättsperspektivet i asylutredningen För att asylprocessen ska bli korrekt, för att alla uppgifter ska komma fram på ett rättvisande sätt och för att den asylsökande ska känna förtroende för processen och måste utredningarna ske på ett sätt som skapar förtroende hos de asylsökande. När intervjuar barn använder de ett protokoll som får samtalen att likna förhör. En sådan ingång i en asylutredning där den asylsökande känner sig som en misstänkt brottsling från början kommer aldrig att kunna skapa det förtroende som behövs. De svåra och traumatiska upplevelser som asylsökande ensamkommande varit med om är krävande att prata om och riskerar att utelämnas med de nuvarande utredningsmetoderna. av hög belastning på som rått till följd av det stora antalet asylsökande 2015 har barnrättsgruppen på tagits bort. Kunskaperna om barns specifika behov blir därmed bristande och prövningen av deras skyddsskäl ofrånkomligen lidande. Barnrättsperspektivet måste stärkas i asylutredningarna. Det är delvis en kunskapsfråga. Därför anser precis som att barnanpassade utredningsenheter bör inrättas på . metoder behöver utvecklas för att säkerställa att barn kommer till tals på ett bra och meningsfullt sätt, i synnerhet yngre barn och barn med funktionsnedsättning. Ambitionen bör vara att barn alltid ska höras av särskilt utbildade utredare som har tillgång till aktuell landinformation om barns livsvillkor. Även tolkar ska ha särskild kunskap om barn i asylprocessen och barns grundläggande rättigheter. Regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av barnanpassade utredningsenheter på . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är särskilt viktigt att barns asylutredningar prioriteras eftersom barn är extra utsatta, minnen kan både blekna och påverkas . Tiden mellan asylansökan och asylutredning måste kortas. En gräns från registrering till asylutredning, som föreslår, vore att föredra. Regeringen bör återkomma med förslag om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. finns stora brister i hur handläggningen av ärenden där barn söker asyl går till. Varken lagar, förordningar eller egna rättsliga ställningstaganden och andra föreskrifter följs på ett tillfredsställande sätt, enligt . Det bör därför inrättas en inspektion med uppdrag att granska om regelverk och rutiner tillämpas som det är tänkt. Regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av en särskild inspektion för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas rättssäkert och enhetligt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Flickor utgör en relativt sett liten del av de ensamkommande barn och unga som söker asyl i . De flickor som har flytt kan vara extra utsatta om de skulle av- eller utvisas. Flykten i sig, och ett liv på egen hand i , kan utgöra så pass allvarliga hot mot dem om de skulle återvända att det bör kunna räknas som skyddsskäl i sig i vissa fall. bedriver ett utvecklingsarbete när det gäller genusmedveten asylprövning genom den jämställdhetsintegrering som verket tillsammans med en rad andra myndigheter genomför. En del av det arbetet är det rättsliga ställningstagande om förföljelse p.g.a. kön avseende kvinnor som tagits fram. Mycket pekar dock på att kunskapen om specifika asylskäl för ensamkommande flickor behöver stärkas. Regeringen bör utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 En rättssäker asylprövning För att asylrätten ska tillgodoses fullt ut krävs en rättssäker process vid prövning av asylskäl. har haft en väldigt hög arbetsbelastning. Myndigheten anställde då många nya handläggare som med kort erfarenhet behövt hantera en stor mängd ärenden utifrån en komplicerad lagstiftning som förändrats flera gångar . har belastningen minskat och en stor del av personal har sagts upp. Det finns risker att den politiska debatten i stort, som handlar om snabbare handläggningar och om att signalera att det är svårt att få asyl i , påverkar handläggarnas bedömningar. har över lag klarat denna svåra situation bra, men det finns flera tecken på allvarliga brister. Varje asylärende innebär enorma konsekvenser för den sökande. Därför är det mycket viktigt att prövningen sker korrekt och rättssäkert. utredningar har fått kritik för bristande kvalitet, i myndighetens interna granskningar. Rörelsen #vistårinteut har i en rapport sammanställt en rad exempel på hur rättssäkerheten brister i asylprövningen för ensamkommande barn och unga. Flera asylrättsjurister vittnar även om brister i asylprocessen. Tillsammans tecknar dessa uppgifter en allvarlig och oroande bild som kräver åtgärder. I detta avsnitt lyfter vi en rad brister när det gäller rättssäkerheten i asylprövningen. menar att en utredning bör tillsättas för att stärka rättssäkerheten genom hela asylprocessen. Regeringen bör tillsätta en utredning för att noggrant se över rättssäkerheten genom hela asylprocessen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1 Asylprocessen – brister i prövningen och långa handläggningstider I EU:s asylprocedurdirektiv anges att handläggare ska ha de kunskaper och den utbildning som krävs för att utreda asylskäl på ett korrekt sätt. Mycket talar för att det finns stora brister i hur efterlever direktivet. Rapporten från #vistårinteut beskriver hur asylärenden hanteras med bristande neutralitet. Konsekvensen blir att asylskäl som bygger på hot om våld, klanhämnd och tortyr eller sexuell läggning, könsidentitet/könsuttryck inte utreds tillräckligt. anser att dessa berättelser om asylprocessen visar på allvarliga brister i rättssäkerhet. För att komma till rätta med detta behövs en översyn av asylprocessen för att se till att den följer asylprocedurdirektivet och grundläggande krav på rättssäkerhet. Regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att asylprocessen följer EU:s asylprocedurdirektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. De långa handläggningstiderna för asylärenden utgör ett stort problem för de asylsökande som tvingas leva med konsekvenserna av dem. riskerar den önskan som finns, inte minst från politiskt håll, om att korta ned handläggningstiderna att leda till sämre kvalitet på besluten som fattas och till sämre rättssäkerhet. Regeringen måste säkerställa att ambitionerna att korta ned handläggningstiderna inte påverkar rättssäkerheten och kvaliteten i asylutredningarna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Tolken har en mycket viktig roll i asylprövningen, dels för att säkerställa att den sökandes asylskäl och hotbild ska tydliggöras i beslutsunderlaget, dels för att sökanden ska förstå de frågor handläggaren ställer så att utredningen blir begriplig. Det begränsade antalet tolkar som har relevanta kunskaper skapar problem. Handläggningstiderna blir orimligt långa och kvaliteten på utredningarna blir lidande. Tolkarnas kunskap brister ibland avseende språket de ska tolka från och ibland är det svenskan som brister. I vissa fall är det kunskaperna om och förståelsen för ärendena de arbetar med som är otillräckliga. I en process där det ligger på den sökande att bevisa att den har asylskäl drabbar bristerna ofta de sökande. ligger ansvaret att säkerställa att den asylsökande förstår information som ges och frågor som ställs av handläggaren på , enligt EU:s asylprocedurdirektiv. Det är alltså ansvar att se till att tolken som används har goda kunskaper i svenska, att tolken inte har tolkningsföreträde i förhållande till den asylsökande och att handläggare avbryter intervjun när det är uppenbart att tolkningen inte fungerar. I rapporten från #vistårinteut lyfts flera exempel på hur bristande kunskaper hos tolkar påverkat asylprocesser. Det är bl.a. vanligt att sökande blir feltranskriberade vid ankomst till och när de försöker rätta till det blir de anklagade för inkonsekvens och lögn. Dessa brister resulterar ofta i att beslutsfattare anser att beslutsunderlaget är detaljfattigt, osammanhängande och inte tillräckligt trovärdigt. Det finns också exempel på hur tolkar brister i neutralitet, vilket gör att det blir mycket svårt för den sökande att berätta om traumatiska upplevelser som sexuella övergrepp eller våld. Det är inte heller ovanligt att tolkar som inte kan den sökandes språk tillförordnas. avslöjade att en stor del av tolkuppdragen hos utförs av tolkar som inte är auktoriserade, med konsekvensen att tolkar som fullständigt saknar formell kompetens utför uppdragen och att myndigheter aldrig kan vara säkra på att informationen blir korrekt överförd. Regeringen bör se över regelverket och utbildningskraven för tolkar i asylprocesser samt säkerställa att bristande kunskaper hos tolkar inte drabbar asylsökande på ett orättfärdigt sätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anmäler misstankar mot asylsökande om folkmord, krigsbrott och brott mot mänskligheten till polisens krigsbrottskommission. Misstankar om andra grova brott i utlandet anmäler verket till åklagare. När det finns goda skäl att tro att en person gjort sig skyldig till något av dessa brott, eller utgör en fara för rikets säkerhet, ska hen inte få uppehållstillstånd av skyddsskäl. Dessa ärenden kallas exkluderingsärenden. finns det stora brister i hanteringen av exkluderingsärenden när det gäller misstänkta krigsförbrytare. tillbaka har det skett en förskjutning från en alltför tillåtande bedömning till en som är alltför hård. Principen om att den sökande ska styrka sina asylskäl har sannolikt påverkat hanteringen av exkluderingsärenden så att den sökande i praktiken tvingas bevisa att den inte deltagit i krigsförbrytelser. Detta trots att det uttryckligen är staten som ska ha bevisbördan och måste styrka att den sökande gjort sig skyldig till brott. Biträden vittnar om fall där sökande som befunnit sig långt ifrån det verkliga ansvaret för ett krigsbrott ändå exkluderats. De team med experter på exkluderingsärenden som ska följa samtliga dessa utredningar verkar inte fungera som avsett. menar att dessa mycket viktiga och allvarliga frågor förtjänar extra uppmärksamhet. Den som begått ett krigsbrott måste hållas ansvarig för sina handlingar, men det kan aldrig vara acceptabelt att neka någon asyl på lösa grunder. Regeringen bör återkomma med förslag om hur rättssäkerheten i exkluderingsärenden kan stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Stöd från och biträden Många biträden är överbelastade med alltför många fall, som har sänkt ersättningen till biträden. Sökande hänvisas ibland till biträden som saknat kompetens inom sakområdet, varit oengagerade och t.o.m. begått tjänstefel. Flera anmälningar till och () har gjorts. Asyl- och migrationsrätt är ett komplicerat område som kräver kunskap både avseende juridiken, de aktuella länderna och erfarenhet av människor i svår ohälsa. Det är också mycket svårt att få byta offentligt biträde om man som sökande är missnöjd. Biträden vittnar även om hur brister i sin information till sökande, vilket leder till att ett stort ansvar landar på biträdena, vilket påverkar de sökandes möjlighet att få en rättvis prövning. menar att högre krav bör kunna ställas på biträdena, antingen i form av ett visst antal ärenden de måste hantera för att förordnas nya klienter eller vissa krav på fortbildning. Regeringen bör återkomma med förslag om att införa krav när det gäller biträdenas kunskaper. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ändrades lagstiftningen kring åldersbedömningar. menade att det var ett steg i rätt riktning på flera sätt, men att det fortfarande fanns mycket kvar att göra för att förbättra åldersbedömningarna. Lagstiftningen trädde i kraft och vi kan nu se att det finns stora brister i hur myndigheterna hanterar åldersbedömningarna. Flera biträden pekar på hur handläggare fortsatt gör bedömningarna på mycket lösa grunder och utan hänsyn till den bevisning som den sökande lägger fram. I rapporten om bristande rättssäkerhet från #vistårinteut beskrivs flera fall där felaktiga transkriberingar lett till att sökande fått fel ålder och hur inte ändrat åldern när felet väl uppdagats. I ett fall fick en sökande sin ålder uppskriven efter att personal på ett boende sett en bild på personen i en bil och därför dragit slutsatsen att personen måste vara . Efter att personalen meddelat detta till skrev myndigheten upp den sökandes ålder. Ett annat uppseendeväckande exempel handlar om ett syskonpar som anlände till 2015. De uppger exakta födelsedagar vid asylansökan, en 1998, en 2000. De lämnar skoldokument, läkarintyg, foton på syskonen under uppväxten m.m. slår efter utredningen fast att de är födda respektive 1998 och har en åldersskillnad . Båda får avslag. fick () i uppdrag att genomföra medicinska åldersbedömningar och fick i uppdrag att granska olika metoder. Åldersbedömningarna görs genom undersökningar av knäleder och visdomständer. Om någon av undersökningarna pekar på att individen är över 18 bedöms hen som så. Dessa metoder har mötts av omfattande kritik från rättsläkare, statistiker och andra experter. Bland annat för att metoderna är osäkra i sig, men också för att RMV underskattat felmarginalerna i dem. En studie av Chalmersprofessor visar att en tredjedel av de pojkar som genomgått åldersbedömningar kan ha felklassats som vuxna. En annan studie visar att knälederna mognar mycket tidigare än vad som tidigare antagits. Detta har lett till att många felaktigt bedömts som vuxna. Trots kritiken har både RMV, och i stora drag stått fast vid metoden och tolkningarna av resultaten. Myndigheternas agerande förtjänar kritik, men det yttersta ansvaret vilar hos regeringen som inte velat agera när de uppenbara bristerna påtalats. Istället uppger anställda på de berörda myndigheterna att de upplevt ett starkt politiskt tryck på dem att fortsätta använda de bristande metoderna. Ett citat från RMV:s avdelningschef , som är metodansvarig för medicinska åldersbedömningar, säger det mesta om den politiska debatten och trycket från regeringen. I () säger han: ”Om man läser vårt regeringsuppdrag så framgår det att vi förväntas bidra till att vuxna inte placeras med barn på svenska boenden för barn. Och att resurser avsedda för barn inte ska gå till vuxna. På grund av det har vi inte kunnat göra ett metodval utifrån att ett barn absolut aldrig ska felbedömas som vuxet. Hade man haft den ingången så hade vi säkert gjort ett annat metodval.” Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen ger uppdrag som får dessa konsekvenser, och än mer anmärkningsvärt att den inte reagerar och ändrar uppdraget när konsekvenserna påtalas. är mycket kritiskt till hur åldersbedömningar i samband med asylprocesser genomförs. Åldern har stor betydelse för möjligheten att få asyl. Det är därför av mycket stor vikt att dessa bedömningar görs på ett korrekt och rättssäkert sätt. Regeringen bör ändra uppdraget till RMV så att det tydligt framgår att inget barn får riskera att bedömas som vuxet och därmed fråntas sina barnrättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. politik gällande åldersbedömningar utvecklas i motionen Med anledning av proposition 2016/17:121 Åldersbedömning tidigare i asylprocessen (2016/17:3636). 6.6 Rätten till biträde Enligt 18 kap. 1 § i utlänningslagen har asylsökande rätt till offentligt biträde om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Paragrafen har tolkats av som att asylsökande med bifallspresumtion inte ska ha rätt till biträde under asylprocessen. Det har i praktiken inneburit att syrier inte har rätt till biträde, eftersom de p.g.a. situationen i landet väntas få bifall på en asylansökan. Med tanke på de stora osäkerheter som den tillfälliga lagen om begränsade möjligheter att få uppehållstillstånd i innebär bör rätten till biträde utvidgas till att även omfatta denna grupp. Inte minst i ljuset av den stora betydelse skyddsgrunden har för den asylsökandes framtid och möjlighet att återförenas med sin familj samt vetskapen om hur få syrier som beviljas flyktingstatus. Att ge asylsökande som antas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande rätt till biträde skulle till viss del kunna lindra den bristande rättssäkerhet som lagen innebär. Mot denna bakgrund bör regeringen utreda möjligheten att stärka rätten till biträde för asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU:s flyktingpolitik påverkar och styr i stor utsträckning den svenska flyktingpolitiken. Det beror dels på att EU-lagstiftning i vissa fall är tvingande, dels på att den fria rörligheten inom unionen har drivit fram ett starkare fokus på unionens yttre gränser och bevakningen av dem. Detta är en utveckling som är mycket kritiskt mot. har varit kritiskt mot harmoniseringen av EU:s flyktingpolitik sedan den inleddes i och med antagandet av Amsterdamfördraget. kan vi tydligt se resultatet av harmoniseringen.