mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — En viktig del i att genomföra denna koncentration är att ha ett helhetstänkande med en systematisk uppföljning av konsekvenserna för akutsjukvården i hela landet. Det skapar också förutsättningar för att få mer vård för varje krona vi spenderar. Förlossningsvårdens tillgänglighet behöver förbättras och cancervården utvecklas för att fortsätta ligga i den absoluta världstoppen. En betydande potential, som inte tagits till vara tillräckligt väl i , är digitalisering av vården. En av de främsta utmaningarna handlar om att möjliggöra mer av ett samordnat och strukturerat användande av digital teknik och modern informationshantering i vården. Life science och nya innovationer ska uppmuntras och stimuleras. Gamla ersättningsmodeller inom vården bör bytas mot nya som bejakar utveckling och minskar administration och byråkrati. Vårdens samlade arbetssätt står inför stora förändringar. Den medicinska utvecklingen med avancerad medicinteknik och digital vård kommer att leda till nya möjligheter att ge patienten mer avancerad och individanpassad vård. Detta är en ständigt pågående utveckling som alla aktörer inom vården kommer att vara en viktig del av. Det är därför inte möjligt att bibehålla status quo gällande organiseringen av vården i . Åtgärder för att korta de växande vårdköerna hade 130 000 människor väntat i vårdköer längre än den utlovade vårdgarantin gällande första besök respektive operation inom specialistvården. När nuvarande regering tog över ansvaret hade alliansregeringen mer än halverat köerna till 52 000 personer. består dessa vårdköer av över 90 000 personer. Vårdköerna till operation har mer än fördubblats från 14 442 till 36 183 människor 2017. Inom cancervården är det hälften av patienterna som inte får vård inom den tid som föreskrivs enligt det standardiserade vårdförloppet. Situationen är nu akut. Patienternas väntetider behöver bli avsevärt kortare. prioriterar därför reformer som syftar till att korta vårdköerna och öka tillgängligheten. Vi föreslår att det genomförs en förstärkt vårdgaranti för patienterna med snävare och ambitiösare tidsgränser än . I stället för dagens tidsgräns vill vi att ett första besök respektive operation eller annan behandling i specialistvården ska genomföras inom vardera . I ett första steg för att korta vårdköerna förslår vi att en ny nationell uppdaterad kömiljard införs. Denna kömiljard ska utformas på ett bredare sätt som tar vara på de lärdomar och erfarenheter som dragits av den tidigare satsningen. Den nya kömiljarden ska bli ännu mer effektiv och träffsäker. Den grundläggande principen är emellertid densamma. Kömiljarden ska vara prestationsbaserad och ge landsting, regioner och kommuner tydliga incitament att korta vårdköerna. kommer även kömiljarden att förstärkas till att omfatta . Vid 2021 ska en utvärdering av kösituationen göras och beslut tas om ytterligare eller nya insatser beroende hur vårdköerna har utvecklats. Den nya kömiljarden ska, förutom att den innehåller betydligt mer ekonomiska resurser, vara bredare och omfatta fler delar av patientens vårdkedja. Den ska exempelvis omfatta återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos de mest sjuka – ofta äldre personer som är multisjuka och kroniskt sjuka. Kömiljarden ska även omfatta fler moment som exempelvis röntgen och laboratorietester. Primärvårdsreform för en nära och tillgänglig vård Det behövs en mer nära och tillgänglig vård för patienterna. vill genomföra en omfattande nationell primärvårdsreform. Primärvården och lite bredare betraktat hela den nära vården kommer att ha en avgörande funktion för att svensk hälso- och sjukvård ska kunna fungera mer effektivt för patienterna . Vården i har fullständigt dominerats av investeringar i sjukhusvård. behöver mer fokus och kraft riktas mot den samlade nära vården. Primärvården ska stärkas så att den samlade nära vården är så tillgänglig och bra att den blir det naturliga förstahandsvalet för de allra flesta. bör en betydligt större andel av vårdens samlade resurser i riktas mot den nära vården. vill se en nationell och samlad definition av primärvårdens uppdrag. Det finns ett behov av att i lagstiftning precisera primärvårdens syfte, för att förtydliga vilken vård och tillgänglighet som ska ges inom primärvården. Den nära vården bör kunna ansvara för diagnostik, behandling och rehabilitering för de allra flesta patienters vårdbehov samt ansvara för akut vård som inte kräver vård på ett sjukhus. Ett samordningsansvar för patienter bör införas, så att patient och anhöriga alltid vet var man ska vända sig i den nära vården. Primärvårdens roll ska bl.a. vara att knyta samman vården kring patienten. Patienter och anhöriga, som vill, ska få en fast vårdkontakt genom fast läkarkontakt och exempelvis kontaktsjuksköterska. Möjligheterna att själv välja nära vård ska stärkas. Detta innebär bl.a. fler professionsdrivna vårdcentraler i hela landet och nya enklare ersättningssystem som stöder effektiva och jämlika möjligheter till aktiva val av vård. För att stimulera genomförandet av en primärvårdsreform vill skjuta till . Särskilt fokus på multisjuka äldre och kroniker vill prioritera en samlad vård för de mest sjuka – ofta äldre multisjuka kroniker. De behöver ett mer samlat omhändertagande i vården. Detta kräver ett annat sätt än dagens att organisera vården. Det behövs bl.a. stärkt kontinuitet som ökar patienternas trygghet. Genom att föra samman resurser som används inom geriatrik, enklare och mer avancerad hemsjukvård samt hemtjänst kan vården för de mest sjuka bli mer sammanhållen. En ny cancerstrategi ska säkerställa att fortsatt är i världsklass fick en nationell cancerstrategi. Strategin syftade till att kraftsamla mot cancersjukdomarna och det lidande de skapar. Behovet av en samlad strategi var stort – och ser vi att den gett resultat med mer av samverkan och ett tydligare nationellt ansvar för cancervården. Men vill man besegra cancern handlar det om en rad åtgärder på samhällsnivå – inte enbart om sjukvården. Tvärtom är den medicinska kvaliteten det minsta problemet . går den medicinska innovationstakten på högvarv. Nya behandlingsformer och läkemedel tas fram och testas kontinuerligt. Vården i måste hänga med i utvecklingen. En nationell cancerstrategi behöver därför framför allt omfatta det förebyggande arbetet med cancerprevention, screeningprogram, nivåstrukturering av ovanliga och svåra fall, forskning och utveckling, kompetensförsörjning och digitalisering. För att möjliggöra en ny cancerstrategi bör avsättas under den kommande mandatperioden. Ett särskilt spår i cancerstrategin ska vara eftervården. Utvecklingen är nämligen sådan att allt fler insjuknar i cancer som dödligheten minskar. Det innebär att det finns många fler canceröverlevare och att antalet kommer fortsätta öka. Enligt Cancerfonden lever i omkring 300 000 personer som fått en cancerdiagnos . av överlevarna drabbas av depression, och mellan upplever det medicinska tillståndet fatigue, en stor fysisk och mental trötthet, efter cancerbehandlingen. vill att vården tar ett samlat helhetsansvar för eftervård och för patienter med kronisk cancer så att de har en samlande kontaktväg in i vården. Förlossnings- och mödravård i hela landet prioriterar att öka antalet utbildningsplatser för barnmorskor. Det finns ett nationellt behov av att öka antalet utbildningsplatser och förbättra arbetsvillkoren för landets barnmorskor. Genom fler utbildningsplatser för barnmorskor kan arbetsmiljön långsiktigt förbättras. Detta är också en viktig del av tryggheten för blivande mödrar att så långt det är möjligt själv kunna få välja förlossningsklinik, liksom att det finns tillgänglig förlossningsvård inom rimliga reseavstånd från hemmet. Därför avsätts för att stärka förlossnings- och mödravården i hela landet. Dessa medel ska också användas för att utöka platserna på barnmorskeutbildningarna. Dagens vårdkedja med mödravård, förlossningsvård och eftervård håller i många fall inte ihop. Den behöver stärkas för att gravida kvinnor och deras partner ska kunna få en fullständig bild av vårdförloppet, känna sig trygga och delaktiga i hela processen. Det finns därtill tydliga behov av förändringar i vården efter förlossning. Det avser såväl sjukhusvården som efter hemgång från sjukhuset. Det är otydligt vart kvinnor ska vända sig vid behov av stöd och eftervård när sjukhuset inte längre har ansvar för vården. Psykisk ohälsa – åtgärder för att möta ett växande problem vill genomföra en förstärkt vårdgaranti för barn och unga med psykisk ohälsa. I kömiljarden ingår ett återinförande av den förstärkta vårdgarantin för barn och unga med psykisk ohälsa. Det är högst prioriterat att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Vi öronmärker inom ramen för kömiljarden för att förbättra tillgängligheten till vård för barn och unga som drabbas av psykisk ohälsa. Tillsyn och uppföljning av psykiatrin behöver också förstärkas. respektive Myndigheten för vård- och omsorgsanalys bör få i uppdrag att genomföra utvärdering och analys av psykiatrins resultat i form av kvalitet och väntetider. En särskild del av analysen bör ägnas åt barn- och ungdomspsykiatrin. Vi föreslår en fördubbling av anslagen till Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) för att stärka forskningen om suicidprevention. Det preventiva arbetet är helt centralt. Det krävs ytterligare åtgärder för ökad tillgänglighet till vård så som insatser i primärvården. Ett gott exempel är hur suicidpreventionen utvecklas i genom införandet av en psykiatrisk akutbil. Fler sjuksköterskor med studielön under specialistutbildningen prioriterar en satsning på fler specialistsjuksköterskor och allmänläkare. Kompetensförsörjningen i vården är en helt avgörande faktor. Det krävs tydliga signaler att det ska löna sig bättre att utbilda och vidareutbilda sig. För många sjuksköterskor som överväger att vidareutbilda sig till specialistsköterskor är det svårt att klara ekonomin om de ska gå tillbaka till att enbart försörja sig på studiemedel. Därför erbjuder många landsting möjligheten att utbilda sig på halvfart och jobba halvtid med bibehållen lön. Detta vill vi stödja med statliga medel så att fler sjuksköterskor ska kunna gå vidare i karriären. Det krävs att staten tar mer ansvar för vårdens samlade kompetensförsörjning. En nationell kompetens- och personalförsörjningsstrategi bör tas fram som kan vägleda landsting och regioners eget arbete. Den bör innehålla åtgärder som stärker vårdens medarbetare, t.ex. rörande ”första linjens” ledarskap. Det handlar om att ge mer ansvar, befogenheter och resurser till medarbetare och chefer som möter patienterna. Det krävs exempelvis ett utökat inflytande över sin egen arbetsvardag för vårdens personal, kortare beslutsvägar och förbättrad arbetsmiljö. I dygnet runt-verksamheten på sjukhusen är schemaläggning kontra ledigheter en stor fråga som kan kräva olika lösningar och lite större frihet att välja. vill öka utvecklingstakten av vårdens digitalisering. lade fram sitt slutbetänkande om nästa fas i digitaliseringen av vården. har arbetet gått i stå. Det förslag som lagts fram om en nationell läkemedelslista räcker inte till. För att en nationell läkemedelslista ska kunna införas krävs att den fungerar tillsammans med journalsystemen som behöver reformeras. För att stödja digitaliseringen av vården avsätts . En prioriterad satsning på digital teknik i vården är exempelvis ”en patient – en journal”. Det krävs emellertid enighet kring hur information ska lagras. Därtill behöver lagstiftningen i kring digital teknik reformeras för att på riktigt göra den teknikoberoende, dvs. inte förutsätta fortsatt pappershantering. 7.4.3 Mer kunskap i skolan I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter att lyckas ska aldrig begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen elev ska lämna utan de kunskaper som behövs för jobb och fortsatta studier. borde ha världens bästa skola, och på många skolor bedrivs också utbildningen av lärare i världsklass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. De eleverna riskerar att aldrig slutföra en gymnasieexamen och det betyder ökad risk att hamna i utanförskap. Därför är en av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla – och i hela – så stärks sammanhållningen. Alliansens skolreformer med tydligt fokus på kunskap gav resultat. De internationella kunskapsmätningarna och Timss som publicerades visade ett trendbrott, men svenska elever presterar fortfarande på eller under genomsnittet inom . Fler än 18 000 elever hade inte behörighet till gymnasiet . Svenska elever har högre frånvaro och går mindre tid i skolan jämfört med i andra jämförbara länder. Det finns skillnader mellan flickor och pojkar där pojkar ofta hamnar efter i kunskapsutvecklingen och många svenska klassrum präglas av oro och stök. Dessutom klarar sig elever som är födda utomlands markant sämre i den svenska skolan jämfört med elever som invandrat till andra länder i EU och . Vi kan inte vara nöjda med att hamnat efter andra länder när det gäller kunskapsnivåerna. Vårt välstånd bygger på vår förmåga att ta vara på den senaste forskningen och omsätta det i nya jobb. Därför behöver svensk utbildningspolitik skärpas. Den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Reformer av svensk utbildning ska i första hand utvärderas i förhållande till om de ökar eller minskar elevers kunskapsresultat. Skolan har flera viktiga uppdrag, men för är kunskap alltid prioriterat. De reformer vi föreslår för ökad kunskap har stöd i forskningen om vad som påverkar elevernas inlärning. De är också reformer som innebär att skolsystemets kompensatoriska roll förstärks. Samma mönster återkommer gång på gång: kunskapsreformer lyfter särskilt de elever som har sämre socioekonomiska förutsättningar. refererar exempelvis forskning som visar att mer undervisningstid i matematik har en stark positiv effekt på kunskaperna, särskilt för flickor, elever med utländsk bakgrund och lägst socioekonomisk status. IFAU har också slagit fast att det framför allt var socioekonomiskt svaga elever som blev förlorare på att betygen avskaffades på låg- och mellanstadiet . Mer undervisningstid i skolan Den viktigaste faktorn för att höja kunskaperna i skolan är att eleverna får så mycket undervisning som de behöver av skickliga lärare. Men jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har exempelvis visat sig ge tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik såväl i lägre som högre årskurser. Som ett första steg i att se till att elever i får mer undervisningstid vill att skoldagarna utökas med per dag, med start i lågstadiet. Med vår satsning kommer upp till OECD-genomsnittet vad gäller obligatorisk undervisningstid. är vår målsättning att alla elever ska få utökade skoldagar med ytterligare i undervisningstid per dag. vill vi frigöra tid för lärarna att lägga på undervisning genom lärarassistenter som avlastar lärarna i det administrativa arbetet. Undervisningstiden behöver öka i alla ämnen i lågstadiet men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet med lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Målet är att svenska och matematik ska utgöra två tredjedelar av undervisningen på lågstadiet. Det innebär att tre av de fem nya undervisningstimmarna som vi vill införa ska avsättas till svenska och matematik. Figur 27 Obligatoriska undervisningstimmar i med nuvarande och av föreslagna ökningar samt OECD-genomsnitt Källa: Education at a Glance och egna beräkningar. Utökad undervisningstid ska naturligtvis följas av andra reformer för att stärka skolans kunskapsfokus. Erfarenheterna från att flytta de första betygen till årskurs 6 visar att det har blivit ett större fokus på elevernas kunskapsutveckling, och åtta av tio elever uppger att man jobbar hårdare i skolan. Det är en utveckling som behöver stärkas. Därför bör betygen flyttas till årskurs 3, vilket också är det år eleverna gör nationella prov och har tydliga kunskapskrav. Det gör betygen till ett mer naturligt och självklart inslag i skolan som det ger elever, föräldrar, lärare och rektorer en större tydlighet kring hur väl undervisningen fungerar och vilket stöd eleverna behöver för att stärka sina kunskaper. Återinför de nationella prov regeringen avskaffat De nationella proven är också viktiga för kunskapsuppföljningen, men de ska inte ha negativ inverkan på lärarens förutsättningar att bedriva undervisning. Därför vill att de nationella proven digitaliseras samt rättas externt. Vi föreslår även att dagens nationella prov flyttas från årskurs 9 till årskurs 8. Det innebär en tydlig kunskapsavstämning inför det sista ordinarie läsåret. De nationella prov i gymnasiet som regeringen har tagit bort bör åter bli obligatoriska. behöver de nationella proven utvecklas så att de stämmer överens med skolans kunskapskrav och blir jämförbara . En skola präglad av trygghet och studiero Trygga elever lär sig mer. Därför ska det råda ordning och reda i skolan. Det är lärare, elever och föräldrars ansvar. Alla lärare, rektorer och elever ska känna sig trygga i skolan och arbetsro ska råda i klassrummen. Det betyder att skolan ska vara fri från stök, hot, våld, kränkningar och trakasserier. Alla skolor behöver ordningsregler som gör skolan till en lugn och trygg plats, men för att ytterligare öka tryggheten och arbetsron i skolan bör ordningsomdömen, som en skriftlig kommentar och en bilaga till terminsbetygen, införas i och gymnasiet. Ny statistik från visar att antalet anmälningar om hot och våld mot elever och lärare har ökat dramatiskt . Bara har antalet anmälningar till om våld och hot i skolan gått från 517 stycken till 767 stycken , en ökning . Enligt en undersökning av har fyra av tio lärare dessutom blivit hotade med att bli anmälda av elever eller föräldrar. Det resulterar i att lärare drar sig för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. vill därför se över de delar av skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en ordningssituation. Utökad förskola för socialt utsatta barn Den svenska förskolan är unik med sitt fokus på omsorg, lärande och pedagogik. Förskolans nya läroplan tog viktiga steg för att ge förskolan ett större fokus på lärande och ett minskat fokus på barnpassning. Forskningen visar exempelvis att barn som vistats på förskola har en bättre utveckling än barn som enbart får omsorg i hemmet. Därför vill att förskolans fokus på lärande stärks ytterligare och att förskolan bör omfattas av mätbara kunskapsmål. Detta för att börja arbeta med att stärka de kunskaper som behövs inför skolstarten och upptäcka barn i behov av extra stöd. Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som kommer från studieovana hem. Därför satsar särskilt på barn som kommer från familjer som på ett eller annat sätt har en utsatt situation. För barn till föräldrar som är beroende av försörjningsstöd och är arbetslösa bör därför rätten till allmän förskola utökas . Lovskola och läxhjälp – åtgärder för eleverna som hamnat efter har koncentrerat sina satsningar i skolan på de tidigaste årskurserna, eftersom att forskningen visar att det är där de har störst effekt. är det viktigt att varje elevs kunskaper följs noggrant genom hela skolgången och att elever som hamnar efter snabbt ges extra undervisningstid, stöd och möjligheter att komma ikapp med studierna. vill därför att obligatorisk läxhjälp införs, dvs. en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årkurs 4 till 9. Möjligheten till läxhjälp i skolan säkerställer också att möjligheten att göra sina läxor aldrig är avhängigt vilket stöd man har hemifrån. Lovskola är ett annat sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill också utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. Reformer som utökad undervisningstid, läxhjälp och lovskola kan genomföras . Men ibland tar det tid innan reformerna når full effekt. Därför behövs också insatser för att säkerställa att de elever som inte nått gymnasiebehörighet inte lämnas bakom, utan får en god utbildning som leder till jobb. vill dels att lärare och rektorer får större möjligheter än att besluta om en elev behöver mer tid i skolan och därmed gå om en årskurs. Vi vill också förlänga skolplikten i till . Det innebär att ingen elev ska tillåtas lämna utbildningssystemet utan minst grundskolekompetens. Kunskapskontakt – skräddarsydd hjälp till skolor med kvalitetsbrister De senaste PISA-proven visade att den svenska skolan inte ger alla elever samma chans. Elevens socioekonomiska bakgrund har fått större betydelse för hur man presterar i skolan sedan den senaste mätningen. Ofta är skolor i utanförskapsområden de skolor som har svårast att genomföra sitt uppdrag. Skolor som har tagit emot många nyanlända elever lyckas inte ge alla elever tillräckliga kunskaper. vill därför se ett tydligare nationellt ansvar för att vända utvecklingen på de skolor som brister. Därför behövs ett system som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och som genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. ska skolor och huvudmän som lyckas med sitt uppdrag inte få ändrade förutsättningar. Skolinspektionens kontroll av alla skolor bör stärkas. Om Skolinspektionen bedömer att en skola har kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. Därefter ska sedan erbjuda dessa skolor skräddarsydd hjälp genom ett kunskapskontrakt med åtgärder som forskningen visar stärker skolresultaten. Det kan handla om insatser för fler behöriga lärare, kompetensutveckling, säkerställande av trygghet och studiero och utveckling av ledarskapet på skolan. I de fall där skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs också ett utökat statligt ansvar. vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till statligt huvudmannaskap. Detta gäller oavsett huvudman. Vid behov bör skolan läggas ned, oavsett om det är en eller fristående skola. Detta ska ske kontrollerat och väl övervägt så att alla elever kan försäkras om en trygg skolgång på andra omkringliggande skolor. Alla skolor i landet ska vara bra skolor, och ytterst bör elevernas rätt till kunskap och en god tillgång prioriteras över att fortsätta driva en skola som inte fungerar. Det är också viktigt med utökade insatser för att motverka skolsegregationen. vill att elever från olika bakgrund och med olika erfarenheter möts, och gärna i skolan. bör sådana insatser baseras på frivillighet och inte inskränka familjer och elevers valfrihet. Därför vill vi utveckla det fria skolvalet genom att göra det obligatoriskt. Om en elev inte gör ett skolval till placeras man i den närmaste kommunala skolan enligt närhetsprincipen. Det spär på segregation och ökar trycket på skolor i områden med många nyanlända.