mot · H6022934 · 2018-11-30 00:00:00 — Reformerna som påverkar hushållen är jobbskatteavdrag, höjd brytpunkt, sänkt skatt på pension och avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgifter. Det föreslagna utökade jobbskatteavdraget innebär att en lokalvårdare får mer kvar i plånboken , för en bussförare innebär det mer och för en sjuksköterska mer . För en familj med en sjuksköterska och en lärare innebär således inkomstskattesänkningen mer . Förslaget om att höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt innebär också att 140 000 färre kommer att behöva betala statlig inkomstskatt. Dessa personer kommer att, förutom det utökade jobbskatteavdraget, få en skattelättnad på . Som mest ger de föreslagna skattesänkningarna på inkomst därmed mer i disponibel inkomst för ett hushåll med två vuxna. föreslår också att skatten på pension minskar. Förslaget innebär att sänker skatten för alla med pension som är eller äldre. Som mest innebär förslaget en skattesänkning som motsvarar mer i disponibel inkomst . För en pensionär med innebär det mer . För ett hushåll med två pensionärer med månatlig pension på respektive , innebär det mer i disponibel inkomst . För dem som är medlemmar i en fackförening innebär ett avskaffande av skattereduktionen för fackföreningsavgifter att disponibelinkomstökningen till följd av skattesänkningen. politik för rättvis fördelning och social rörlighet består av tre delar. Den första och viktigaste är en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan de som har ett jobb och de som inte har ett och det viktigaste vi kan göra är förbättra jobbmöjligheterna – för alla. I denna budgetmotion sänks skatten på arbete, främst för dem med låga inkomster, vilket ökar utbytet av att arbeta. Arbetsgivaravgifterna för äldre sänks också, vilket kommer att underlätta för erfarna medarbetare att arbeta längre. Den andra delen är trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion reformer för åtskilliga miljarder kronor för att stärka välfärdens kärnverksamhet. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad de med låga inkomster. Den tredje är en fördelningspolitik för utjämning utan att skapa fattigdomsfällor eller incitament för passivitet. I ett samhälle som håller ihop måste alla få ta del av välståndsökningen och klyftorna får inte växa sig för stora. Klyftorna tenderar att växa snabbare under socialdemokratiska regeringar, och den senaste mandatperioden är inget undantag. Denna utveckling behöver vändas. Figur 10 Utveckling av inkomstojämlikheten i , mätt som ginikoefficient I figur 11 visas fördelningseffekterna på den justerade disponibla inkomsten av de beräkningsbara förslag som presenteras i denna budgetmotion. Effekterna är uppdelade i deciler där decil 1 är den tiondel av den svenska befolkningen med minst disponibel inkomst och decil 10 är den decil med högst inkomst. Jobbskatteavdrag som framförallt riktas mot låga inkomster Sänkt skatt för pensionär Höjd brytpunkt för statlig skatt Avskaffad avdragsrätt för fackföreningsavgifter Figur 11 Fördelningseffekter av budgetmotion Källa: 2018:1654. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med jämfört med budgetpropositionen . Sammanlagt sänks anslagen med 2019. Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 1. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Regeringen föreslår i sin budget en ökning av biståndet med (enligt tabell 2.1). föreslår en långsammare ökning av biståndet och minskar den totala biståndsramen för utgiftsområdet med i jämförelse med budgetpropositionen . Vi står bakom enprocentsmålet och kommer att nå dit enligt den nya beräkningsmodellen . Vi anser att en ansvarsfull hantering av biståndsmedel är att öka biståndet i en takt där kvalitet, innehåll och hantering kan säkerställas. Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 7. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna med , och jämfört med budgetpropositionen . ställer krav på effektiviseringar av . Därmed görs besparingar på . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna inom utgiftsområde 9 med för . Därtill avvisar vi regeringens förslag gällande avgiftsfri simskola respektive avgiftsfria aktiviteter under skolloven. Till följd av detta minskar budgetramarna inom utgiftsområde 9 med för . Totalt sett utökas utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med i jämförelse med den föreslagna budgetpropositionen . Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanländas etablering motsatte sig införandet av en jämställdhetsmyndighet och anser därför att myndigheten bör läggas ner. Detta bedöms förstärka de offentliga finanserna med 2019, 2020 och 2021. anser att segregation ska motverkas genom reformer som gör att fler går till jobbet, att fler lär sig svenska och att fler går ut skolan med fullständiga betyg, inte genom delegationer. vill därför lägga ner Delegationen för segregation och avskaffa de medel som delegationen disponerar, vilket bedöms förstärka de offentliga finanserna med sammanlagt 2019 och 2020 och 2021. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med 2019 och 2020 och 2021 jämfört med budgetpropositionen . Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 13. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv vill effektivisera svensk arbetsförmedling. Dagens system är alltför kostsamt och har heller inte den effekt som är avsedd. har Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökat . vill därför minska förvaltningsanslaget med 2019, 2020 och 2021. Dessutom vill se en ökad kostnadseffektivitet i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Därför vill att beredskapsjobben avskaffas och att konstruktionen för extratjänsterna ses över. För att öka träffsäkerheten bör också målgruppen ändras. har också arbetsmarknadsutbildningarna och de förberedande utbildningarna uppvisat dåliga resultat. Sammantaget vill därför minska resurserna till de arbetsmarknadspolitiska insatserna med 2019, 2020 och 2021. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna för utgiftsområdet med 2019, ökar med 2020 och minskar med 2021 jämfört med budgetpropositionen . Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 14. Studiestartsstödet har inte fungerat. Därför kommer det att avvecklas till 2020. Budgetramarna minskas därför med 2019 samt . Dessutom medför avvecklingen av utbildningskontrakten att budgetramarna minskas med jämfört med förslaget i budgetpropositionen . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med 2019 och 2020 och 2021 jämfört med budgetpropositionen . Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 16. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Barn och ungdomar upp till skall gå in gratis på statliga museer. säger dock nej till fri entré för alla, en reform som utvärderingar visat mest gynnar vuxna boende i samt turister. Detta minskar utgiftsramarna med . Vidare upphör regeringens satsning på lägre taxor i de kommunala kulturskolorna eftersom den har visat sig vara dyr och ineffektiv. Detta minskar utgiftsramarna med . Slutligen säger nej till studieförbundsinsatser för att öka föräldrars delaktighet i lärande i skolan. Vi konstaterar att folkbildningen fått betydande ekonomiska förstärkningar varför en viss justering nedåt av dessa ökningar är motiverat. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med 2019 och 2020 och 2021 jämfört med budgetpropositionen . Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 17. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik säger nej till regeringens ineffektiva byggsubventioner. Subventionerna är kostsamma och har inte haft effekt. Inte ens de i branschen själva anser att det är ett effektivt sätt att öka byggandet. De olika byggsubventionerna är illa utformade och går i första hand till projekt som ändå skulle ha genomförts. Till följd av detta minskar budgetramarna med 2019, 2020 och 2021. Bostadspolitiken bör istället utgå från reformer som underlättar bostadsbyggandet, primärt genom att förenkla och förkorta byggprocessen och skapa förutsättningar för ökad rörlighet. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har regeringen bedrivit en ineffektiv miljö- och klimatpolitik. Åtgärderna som vidtagits har varit ineffektiva och kritiserats hårt av exempelvis . Detta bekräftas också av att de svenska utsläppen har ökat. Neddragningar av dessa satsningar, bland annat elcykelpremien och gröna jobb i naturvården medför att budgetramarna minskar med 2019, 2020 och 2021. Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 20. vill fasa ut ineffektiva subventioner av solceller som fått kraftig kritik av oberoende bedömare. Därtill minskar vi på anslaget till den kommunala energirådgivningen då vi anser att det är mer angeläget att satsa på en omställning av industrin och investeringar i klimatsmart teknik. Till följd av detta minskar utgiftsramarna i denna motion med 2019, och . Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 21. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med och jämfört med budgetpropositionen . avskaffar gratis kollektivtrafik för unga. Till följd av detta minskar budgetramarna med 2019 och 2020. Till följd av detta minskar anslaget ”Ersättning avseende icke statliga flygplatser” med , och . Minskningen motsvarar den ökning av anslaget som den tidigare regeringen gjorde för att kompensera för införandet av flygskatten och motverka att flygplatser inte skulle få ökade driftsunderskott till följd av denna. Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 22. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel förändrar skogspolitiken och stoppar exempelvis nyckelbiotopsinventeringen. Till följd av detta minskar anslaget med 2019, 2020 och 2021. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med 2019, 2020 och 2021 jämfört med budgetpropositionen . Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 23. Som en konsekvens av budgetprinciperna i budgetpropositionen minskar utgiftsramarna i denna motion med . Dessutom minskas stödet till matchningsaktörer med 2019 och 2020. Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 24. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår i denna motion neddragningar på extratjänsterna. Bland annat tas stimulansmedlen till kommunerna bort. Till följd av detta minskar utgiftsramarna med 500 miljoner 2019 och 2020. Anslagsförändringarna beskrivs i detalj i utgiftsmotion för utgiftsområde 20. Avskaffad avdragsrätt för fackföreningsavgifter förslag: Skattereduktionerna för fackföreningsavgift avskaffas . Skattereduktion ska därmed inte kunna göras för sådan avgift som belöper på tid efter . ger regeringen tillkänna att återkomma till med lagförslag för att avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgift för avgift som belöper på tid efter . Avdragsrätten för fackföreningsavgiften infördes , avskaffades 2007 och återinfördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgår till av medlemsavgiften. Avgiften ska under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion ska ges. anser att lägre skatt på arbete generellt är att föredra framför en skattereduktion som baseras på en individs medlemskap i en förening. Som en del i att finansiera det förstärkta jobbskatteavdrag som föreslås i denna motion föreslår därför att avdragsrätten för fackföreningsmedlemskap avskaffas. Avdragsrätten avskaffas och förstärker offentliga finanser med 2019. Om avgiften är ökar skatten med . Höjd moms för naturguider förslag: Mervärdesskatten på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden höjs från till . ger regeringen tillkänna att återkomma till med lagförslag för att höja mervärdesskatten på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden från till . Möjlighet att tillämpa olika skattesatser på mervärdesskatteområdet regleras av rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Medlemsstaterna ska tillämpa en normalskattesats på lägst , artikel 97 i mervärdesskattedirektivet. Det är vidare möjligt att tillämpa en eller två reducerade skattesatser på lägst , artikel 98 i mervärdesskattedirektivet. Reducerade skattesatser får tillämpas på leverans av varor och tillhandahållande av tjänster i de kategorier som anges i bilaga III till mervärdesskattedirektivet. tillämpar en normalskattesats på och två reducerade skattesatser på respektive . Av punkt 7 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet följer att en reducerad skattesats får tillämpas på tillträde till föreställningar, teatrar, cirkusar, marknader, nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella evenemang och anläggningar. Regeringen gjorde bedömningen att förevisning av naturområden är jämförbart med kategorierna i punkt 7 i bilaga III ovan och att förevisning av naturområden bör beskattas som andra turismtjänster såsom djurparksbesök. Kammarrätten i , och Företagarna ansåg dock att detta argument inte håller och att förslaget strider mot . Lagrådet ansåg att det starkt kunde ifrågasättas om sänkningen var förenlig med . ansåg att förslaget torde ha ytterst begränsade sysselsättningseffekter och () samt ESV avstyrkte sänkningen med motiveringen att fler undantag i mervärdesskattesystemet inte är önskvärda. anser att förslaget ökar komplexiteten i skattesystemet, saknar sysselsättningseffekter och riskerar att bryta mot . Därför föreslås i denna motion att mervärdesskatten på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden höjs från till . Detta förslag beräknas öka statens intäkter med 2019, 2020 och 2021. Företagens administrativa börda bedöms minska något, medan höjningen inte bedöms ha några effekter på miljön eller på jämställdheten. Höjd moms på mindre reparationer föreslår: Mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne höjs från till från . ger regeringen tillkänna att återkomma till med lagförslag för att höja mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne från till från . Möjligheten att tillämpa olika skattesatser på mervärdesskatteområdet regleras av rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, kallat mervärdesskattedirektivet. Medlemsstaterna ska tillämpa en normalskattesats på lägst , enligt artikel 97 i mervärdesskattedirektivet. tillämpar en normalskattesats på och två reducerade skattesatser på respektive . sänktes mervärdesskatten på mindre reparationer från , baserat på betänkandet Sänkt moms för vissa tjänster (SOU 2011:70). Detta trots att utredningen konstaterade: ”En sänkning av skattesatsen på mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne är inte en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen. Vidare leder en sänkning av skattesatsen på sådana tjänster till ett mer komplicerat regelsystem med ökad administration för företag och myndigheter som följd. Mot denna bakgrund bör skattesatsen på mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne inte sänkas.” Utredningen konstaterade att arbetsutbudseffekterna till följd av mindre hemarbete när reparationer blir billigare är mycket små, att det inte sker en övergång från svart till vitt arbete och att arbetslösheten bland skomakare, cykelreparatörer och skräddare är mycket begränsade. Den tidigare alliansregeringen valde därför att inte gå vidare med förslaget. Det gjorde dock den efterföljande regeringen. När förslaget till ny lag remissbehandlades framhölls bland annat av IFAU och Företagarna att förslaget innebar att företagens administrativa börda ökade när de behöver använda två olika skattesatser. ESV avstyrkte förslaget med motiveringen att undantagen från normalskattesatsen på borde bli färre, inte fler. () ansåg att de som förslaget beräknades kosta kunde användas på ett lämpligare sätt. avstyrkte förslaget med motiveringen att sänkningen skapade gränsdragningsproblem. Ett flertal remissinstanser, bland annat , framhöll att sysselsättningseffekterna av förslaget skulle bli små. Av ovan nämnda anledningar anser att sänkningen av mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne inte borde ha sänkts och föreslår nu att skattesatsen återförs till normalskattesatsen . Detta beräknas stärka offentliga finanser med 2019 och åren därefter. Förslaget väntas minska företagens och administrativa börda. Sysselsättningseffekterna bedöms baserat på ovanstående bli försumbara. Bilaga A Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (M) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 026 634 185 1 015 345 068 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Bilaga B Förslag till utgiftsramar –2021 Avvikelse från regeringen (M) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Bilaga C Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (M) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1430 Skatt på energi och miljö 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 175 560 319 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 136 924 024 1 145 289 810 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 097 499 553 Bilaga D Beräkning av statsbudgetens inkomster –2021 Avvikelse från regeringen (M) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1430 Skatt på energi och miljö 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Bilaga E Utgiftstak för staten (M) Statsbudgetens inkomster (M) Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden (M) därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser (M) Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (M) Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Bilaga F förslag till ändrad lagstiftning Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, och – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på för och en övre skiktgräns på för . För de därpå följande beskattningsåren uppgår skiktgränserna till skiktgränserna för det föregående beskattningsåret multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före beskattningsåret och prisläget andra året före beskattningsåret plus . Skiktgränserna fastställs av regeringen före utgången av året före beskattningsåret och avrundas uppåt till helt hundratal kronor. Om en enskild näringsidkare enligt 1 kap. 13 § andra stycket har ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderåret, ska de skiktgränser som gäller vid detta beskattningsårs utgång tillämpas. För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, och – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på för och en övre skiktgräns på för . För de därpå följande beskattningsåren uppgår skiktgränserna till skiktgränserna för det föregående beskattningsåret multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före beskattningsåret och prisläget andra året före beskattningsåret plus . Skiktgränserna fastställs av regeringen före utgången av året före beskattningsåret och avrundas uppåt till helt hundratal kronor. Om en enskild näringsidkare enligt 1 kap. 13 § andra stycket har ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderåret, ska de skiktgränser som gäller vid detta beskattningsårs utgång tillämpas. Lag (2016:1055) Denna lag träder i kraft .