mot · H6022303 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglering för jämn könsfördelning i bolagsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. Jämställdhet handlar om frihet. Människors möjligheter att leva sina liv ska inte begränsas av kön eller könsidentitet. En modern och radikal jämställdhetspolitik lägger fokus på både mäns och kvinnors lika möjligheter på arbetsmarknaden och när det gäller ansvar för hem och familj. Jämställda löner och ekonomisk självständighet är en förutsättning för att åstadkomma ökad jämställdhet. Även representation har betydelse, inte minst utifrån att företagen missar kompetens på grund av den ensidiga sammansättningen i styrelser och ledningsgrupper. Det blir ingen tvingande lag om könskvotering i bolagsstyrelser. Allianspartierna och i civilutskott har stoppat de planerna. Regeringen kommer därför inte att lägga fram någon proposition till . Så inleddes webbartikel om hur den rödgröna regeringens förslag för ökad jämställdhet inom näringslivet stoppades innan ens fått det färdiga förslaget på sitt bord. har vi debatterat hur det ska bli jämnare könsbalans i bolagsstyrelser, såväl inom den offentliga sektorn som i det privata näringslivet. Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att forma sina liv och nå befattningar som ger makt och inflytande. Så är det inte . De ledande svenska företagens styrelser och ledningsgrupper har historiskt sett haft en mycket låg andel kvinnor. Det kan inte förklaras med att kvinnor saknar förutsättningar att delta i sådana sammanhang. Kvinnor har på grund av sitt kön stängts ute från det ekonomiska beslutsfattandet och en maktbas i samhället. Viktiga beslut av betydelse för t.ex. näringslivets utveckling, sysselsättningen, konsumenterna och miljön har därför i praktiken fattats av män. Efter bolagsstämmorna 2016 var andelen kvinnor i börsbolagen bland stämmovalda styrelseledamöter enligt statistik från Ägarservice som tagits fram på uppdrag av Kollegiet för svensk bolagsstyrning. Av börsbolagens verkställande direktörer var kvinnor. Bland styrelseordförande i börsbolag uppgick andelen kvinnor till . Flera regeringar har överlåtit i första hand till bolagen själva att komma till rätta med den skeva könsfördelningen. Det har dock uppenbarligen inte varit framgångsrikt. Det var skälet till att den rödgröna regeringen satte ett mål med en tidsgräns om att av börsbolagens styrelseledamöter ska vara av det underrepresenterade könet . Om målet inte nåddes skulle regeringen lägga fram ett lagförslag för att åstadkomma en jämn könsfördelning. Det var denna utveckling som de borgerliga partierna tillsammans med motsatte sig. Utvecklingen i andra länder ligger efter flera andra europeiska länder när det gäller regler som syftar till att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. beslutade om en lag avseende könsfördelningen i styrelsen för bl.a. börsbolag. Utnämningar av styrelseledamöter i strid med lagens krav är ogiltiga. I gäller att stora bolag som inte har kvinnor i styrelsen i årsredovisningen måste förklara varför de inte nått upp till denna andel, vilka åtgärder de vidtagit samt vad de avser att göra för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. beslutade om en lag om jämn könsfördelning i de största bolagen. , och är ytterligare några länder i där man valt att ställa tydliga krav på jämställdhet i bolagsstyrelser. Även har reagerat på den bristande jämställdheten och lagt fram ett förslag till direktiv på området. I direktivförslaget, som föreskriver en minimiharmonisering, finns bestämmelser av aktiebolagsrättslig karaktär om hur styrelseledamöter i börsbolag ska utses. Kvotering är inget mål – men ett medel som fungerar är ett feministiskt parti. Jämställdhetsfrågorna var centrala när partiet bildades. Partiet introducerade det jämställda språkrörssystemet, könsvarvade listorna och kvoterade till de interna uppdragen. Det var banbrytande att i praktiken erkänna kvinnors lika rätt till inflytande. Det behövs politiska verktyg för att motverka könsmaktsordningen. Den är roten till hur kvinnor som grupp är underordnade män som grupp i inflytande och resurser, men också till att både män och kvinnor fastnar i traditionella könsroller som är inskränkande för individens frihet. Bolagsledningarna missar genom sina gamla metoder, med män som rekryterar män, att rekrytera värdefull kompetens. Med jämn könsfördelning i bolagsledningar, d.v.s. både styrelser, ledningsgrupper och chefsposter, ökar möjligheten att bredda företagens erfarenhetsbas och därigenom potentialen att öka marknaden. Men bolagen verkar inte klara av att bryta mansdominansen av egen kraft trots att de flesta valberedningar borde inse fördelarna. Flera undersökningar visar att det är dålig business med enfald i ledning och styrelse. Det behövs politisk vilja för att få en jämnare könsbalans i bolag, nämnder och styrelser. Den dolda kvotering av män som sker behöver lyftas fram i ljuset. Den rödgröna regeringen lät ta fram en departementspromemoria om hur en reglering av könskvotering skulle kunna se ut (Ds 2016:32). De borgerliga partierna och har sagt nej till kvotering trots att det visat sig vara en effektiv metod. Vi anser att det är viktigt med generella regler som gäller för både privata och kommunala bolag utan administrativt krångel. Vi är övertygade om att med fler kvinnor på toppositioner inom bolagen förbättras förutsättningarna för att fler kvinnor rekryteras, att vi får jämställda löner och villkor i arbetslivet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag i promemorians riktning, för ökad jämställdhet i näringslivet.