ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H60233 · 2018-10-03 00:00:00 — Slöjförbud i den svenska för- och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot muslimsk slöja i den svenska för- och och tillkännager detta för regeringen. Den muslimska slöjan är en islamistisk symbol som symboliserar såväl religiös underkastelse som påtvingad uppdelning mellan män och kvinnor, framtagen av män för att förtrycka kvinnor. Den torde därmed strida mot allt som vårt jämställda, demokratiska och sekulära samhälle står för. rapporterade att 27 av 40 kommunala förskolor i så kallade utsatta områden i , och kan tänka sig att kontrollera och tvinga barn att bära slöja. Det har till och med gått så långt att barn har filmats av skolpersonal i syfte att försäkra föräldrarna om att barnet inte tar av sig slöjan. Det är illa nog att vuxna kvinnor utsätts för detta förtryck, med övriga partiers goda minne. Det är dock än värre när barn utsätts för detsamma. Barn som utsätts för muslimskt förtryck i hemmet måste få chansen att i varje fall slippa detta under skoltid. Det är vår skyldighet att se till att dessa barn tillåts vara just barn, med möjlighet att växa upp till självständiga och kritiskt tänkande individer. Förfarandet strider dessutom mot , i vilken det talas om barns integritet, fria uttryck och självbestämmande. Jag menar därför att det ska införas ett förbud mot muslimsk slöja i den svenska för- och , ett förbud som ska gälla såväl lärare som elever.
mot · H60234 · 2018-10-03 00:00:00 — Beslagtagande av asylsökandes ägodelar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett system som innebär att asylsökande som kommer till kan få sina värdesaker beslagtagna med syftet att delfinansiera de asylsökandes uppehälle under asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. I röstade man igenom ett lagförslag som innebär att asylsökande som kommer till ska kunna få sina värdesaker beslagtagna av danska myndigheter. Enligt lagen kan kontanter och värdesaker som överstiger ett belopp på beslagtas, för att sedan säljas. Detta för att delfinansiera den asylsökandes uppehälle under asylprocessen. från regeringspartiet har försvarat lagen med principen att den som har pengar ska försörja sig själv och att ”när man kommer till blir man behandlad som danskar blir behandlade” (källa: Ministern backar inte om att beslagta flyktingars värdesaker, , ). Liknande system finns i samt i de två sydliga tyska delstaterna . Där har myndigheterna beslagtagit pengar från asylsökande av samma anledning, det vill säga för att täcka en del av kostnaderna under asylprocessen (källa: Flyktingar måste lämna från sig pengar, SVT, ). Själv ser jag det som en självklarhet att vi även här i bör ledas av principen att man försörjer sig själv om man kan. Därför bör även utreda möjligheten att införa ett system som innebär att asylsökande som kommer till landet ska kunna få sina värdesaker beslagtagna med syftet att delfinansiera de asylsökandes uppehälle under asylprocessen.
mot · H60236 · 2018-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning och tillkännager detta för regeringen. Svensk invandringspolitik har varit väldigt extrem. Detta oavsett om vi gör en jämförelse med våra nordiska grannländer eller med övriga . Det svenska asylmottagandet är till och med större än våra nordiska grannländers sammanlagda mottagande. Till detta kommer en oansvarig och massiv anhöriginvandring. Resultatet av denna massinvandring är tydligt. , som en gång var ett tryggt, stabilt och homogent land, kännetecknas allt mer av splittring, segregation, ett ökat utanförskap och en ökad otrygghet. Det sistnämnda inte minst som en direkt följd av den allt grövre importerade gängrelaterade kriminaliteten med sina återkommande uppgörelser och skjutningar. Stenkastning och bilbränder i våra invandrartäta förorter, men också sexuella övergrepp, överfalls- och gruppvåldtäkter är vanligt förekommande. Till detta kommer en svensk välfärd som inte längre räcker till. Vi kan nu se hur hela den svenska välfärden är på väg att raseras som en direkt följd av den oansvariga invandringspolitiken. Det har gått så långt att svensk invandringspolitik nu till och med ifrågasätts i våra nordiska grannländer. Det kanske mest anmärkningsvärda i sammanhanget är att det svenska folket aldrig tillfrågats om man vill ha denna massinvandring. En rad undersökningar visar i själva verket att det är en minoritet av det svenska folket som stöder den allt mer destruktiva politiken. I andra delar av låter man dock den egna befolkningen tycka till i denna mycket viktiga fråga. I har man anordnat flera folkomröstningar som rör just landets invandringspolitik. Och i har landets regering, med premiärminister i spetsen, tidigare valt att skicka ut ett brev till landets medborgare där man kortfattat efterlyser deras åsikter om just invandringspolitiken. tilläts man dessutom folkomrösta om EU:s flyktingprogram. Dagens massinvandring är på väg att slita sönder , som den kan komma att leda till en situation där det svenska folket blir en minoritet i sitt eget land. Det minsta man kan begära i en sådan situation är att man låter det svenska folket få tycka till i frågan. Därför bör regeringen utlysa en folkomröstning där det svenska folket får avgöra om invandringspolitik även fortsättningsvis ska vara ansvarslös och destruktiv eller om den ska vara ansvarsfull och restriktiv i enlighet med vad föreslår.
mot · H60237 · 2018-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:287 Ändringar i regleringen för och sametingsvalet avslår propositionen i den del som avser ett slopande av kravet på att visa legitimation när en röstberättigad som inte är igenkänd ska rösta i sametingsvalet. I nu aktuell proposition föreslår regeringen att sametingslagen ska ändras så att den blir mer lik vallagen med avseende på de sätt varmed en person som ska rösta ska styrka sin identitet. Vallagen stadgar att det är möjligt att rösta i de allmänna valen utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person, s.k. intygsperson intygar den röstandes identitet. I sametingslagen stadgas att en person som ska rösta, men som inte är känd för röstmottagaren, måste styrka sin identitet med legitimation. menar förvisso att det är bra att både sametingslagen och vallagen är så likalydande som möjligt eftersom bägge reglerar val. Men i motsats till regeringen anser vi att vallagen borde ändras för att efterlikna sametingslagen och inte tvärtom. Kravet på att legitimera sig för att få rösta, oavsett val, borde vara absolut, i vart fall om man inte redan är igenkänd av röstmottagaren. Även om det i mycket få fall kan medföra att personer som t.ex. dagarna innan valet blivit bestulna på alla sina id-handlingar inte kan rösta menar vi att fördelarna totalt sett överväger nackdelarna. Systemet med intygspersoner kan alltför enkelt utnyttjas, och har det hänt att personer som kommit till sin vallokal för att rösta redan är avprickade i röstlängden. Detta kan bero på såväl slarv som fusk. Oavsett vilka orsaker som ligger bakom, medför detta stora konsekvenser för den enskilde. Det finns således ingen anledning att bygga in denna svaghet även i sametingslagen. bör därför avslå propositionen i denna del. avser att återkomma till frågan om styrkande av identitet i de allmänna valen i en särskild kommittémotion.
mot · H60238 · 2018-10-04 00:00:00 — Inför tidsgränser för användandet av språktolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tidsgränser för användandet av språktolk och tillkännager detta för regeringen. Vi anser att det svenska språket är nyckeln in till det svenska samhället. Därför är det inte försvarbart att personer som bott i detta land tio, femton och till och med använder sig av språktolk finansierad av samhället. Vi förstår och accepterar att språktolk måste finnas för de som är nyanlända och har bott i . Vi tycker däremot att det är en moralisk skyldighet att lära sig språket i det land man själv har valt att bosätta sig i. Vi tycker att en rimlig gräns borde sättas för vistelse i landet för att erhålla samhällsfinansierad tolk. En rimlig tidsgräns är att efter en vistelse i skall man ha lärt sig det svenska språket. Är så inte fallet får man bekosta språktolk på egen hand. Vad det gäller personer som av medicinska skäl har tappat sin förmåga att uttrycka sig på sitt nya språk får självklart undantag göras. Detta är ett sätt för oss att ställa krav på en motprestation gentemot dem som kommit till vårt land och tar del av allt vad vårt land har att erbjuda.
mot · H60239 · 2018-10-04 00:00:00 — En likvärdig och bra psykiatri över hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att införa nationella riktlinjer för den psykiatriska vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga regionala skillnader inom den psykiatriska vården och hur dessa skillnader kan överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur psykisk ohälsa ska förebyggas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård för att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga och tillkännager detta för regeringen. Psykisk ohälsa ökar i hela och förekommer i alla samhällsgrupper och ålderskategorier. Köerna till BUP (barn- och ungdomspsykiatrin) innebär en lång väntetid, vilket för barn och unga kan innebära en känsla av att samhället sviker dem. rekommenderar att det ska finnas en skolpsykolog per 500 elever i grund- och gymnasieskola. Det är ett mål som många kommuner är långt ifrån att uppnå. Självskadebeteende är ett stort problem som florerar bland samhällets unga och självmordstalen i dessa grupper är högst oroande. Förskrivningen av antidepressiva läkemedel ökar i alla samhällsgrupper och sjukskrivningstalen för psykisk ohälsa är ständigt ökande. En stor del av dem som söker vård för psykisk ohälsa känner sig dåligt bemötta av vården. Vi lever i ett samhälle där fler och fler mår allt sämre och det finns stora regionala skillnader inom psykiatrin. Nationella riktlinjer för den psykiatriska vården och framförallt hur psykisk ohälsa ska förebyggas är något bör tillsätta en utredning för. I utredningen bör det även göras en kartläggning över de regionala skillnader som finns inom den psykiatriska vården och hur dessa ska överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet.
mot · H60242 · 2018-10-09 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisning av livscykelkostnaden för ett medelräckviddigt luftvärnssystem och tillkännager detta för regeringen. I skrivelse 2017/18:290 redovisar regeringen de överväganden och beslut som fattats inom ramen för anskaffningen av luftvärnssystemet . Skrivelsen utgör ett svar på tidigare tillkännagivande om att anskaffningen skulle förankras i . Skrivelsen innehåller, trots omfattningen av anskaffningen, ingen ekonomisk redovisning över huvud taget. Det anges enbart att anskaffningen ryms inom det beställningsbemyndigande som beslutat om på och att det även ryms inom planeringen för Försvarsmaktens anslag 1:3 på utgiftsområde 6. De ökade kostnaderna för infrastruktur, drift och underhåll samt upprätthållande av systemets förmåga som uppstår efter 2021 och under systemets livslängd menar regeringen ska omhändertas genom omprioriteringar inom berörda anslag. Vid större, långsiktiga och principiellt viktiga anskaffningar brukar regeringen göra en bedömning av materielens livscykelkostnad. Så skedde t.ex. 2012 då beslut fattades om utveckling och anskaffning av JAS 39 E. En sådan livscykelkostnad underlättar uppföljning av materielsystemen och ger också en uppfattning om hur stora omprioriteringar som kan behöva ske mellan de olika anslagen. Vad som ovan anförts, om att regeringen bör återkomma till med en bedömd livscykelkostnad avseende luftvärnssystemet , bör ge regeringen till känna.
mot · H60243 · 2018-10-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:285 Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan avslår proposition 2017/18:285. Liberalernas övergripande mål för utrikespolitik är demokrati. Det är Liberalernas bestämda åsikt att demokratiska reformer långsiktigt löser många av dagens problem. Med mer yttrandefrihet och pressfrihet granskas korruption och maktmissbruk. Med fungerande fria val kan invånarna rösta bort ansvarslösa politiker. Demokratiska stater satsar mer på forskning och välfärd. Och länder som väljer demokratiska reformer får också större möjligheter till globaliseringens framgångar och en växande ekonomi. Med demokrati tillkommer basala rättigheter, vilket invånarna på saknar. Att EU vill verka för demokrati på är därför något som Liberalerna ser på positivt. Av propositionen framgår det att syftet med avtalet bl.a. är att verka för demokrati då ”demokrati bygger på folkets fritt uttryckta vilja att välja sitt eget politiska system”. Det är ett ställningstagande som Liberalerna ställer sig bakom till fullo. Det är också därför vi yrkar på att propositionen avslås. Hade EU velat verka för en demokratisering på hade krav på fria val med valobservatörer från exempelvis FN varit ett kriterium. Den kubanska demokratirörelsen fick inte delta i förhandlingarna om avtalet. Oberoende journalister fick heller inte närvara vid presskonferenserna när avtalet publicerades. Det finns mycket som talar för att avtalet inte kommer att stärka demokratiutvecklingen på utan snarare legitimera den illegala regeringen som styr. Det tilltänkta avtalet saknar skarpa målformuleringar. I stället för krav på demokratisering finns vackra ord om demokrati och mänskliga rättigheter. Det är väldigt olyckligt då EU:s tidigare gemensamma ståndpunkt gällande var att ”uppmuntra en övergångsprocess till pluralistisk demokrati och respekt för mänskliga rättigheter”. I andra avtal som EU ingått med mer demokratiska länder ställs skarpa krav på demokratiska framsteg och rättigheter. Liberalerna anser att samma kriterier även bör gälla för diktaturer, där inräknat . och EU ska och bör stötta demokratiska framsteg, men vi ska inte legitimera eller acceptera auktoritära styrelseformer av bekvämlighetsskäl. Därför bör driva på inom EU för att avtalet ska rivas upp till dess att skarpa demokratiska mål för har införlivats i avtalet.
mot · H60244 · 2018-10-09 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör visa större intresse för och tillkännager detta för regeringen. Fornlämningen efter järnåldersstaden ligger i skånska kommun strax utanför . är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad, som varit bebodd i mer än ett årtusende (vilket kan jämföras med Birkas ). Från cirka till cirka fungerade som ett kommersiellt, politiskt och religiöst maktcentrum. Fornlämningen upptar en yta av , vilket är lika mycket som staden medeltida stadskärna eller i (vilket kan jämföras med Birkas ). Mest bekant är för sin ädelmetall och platsen har visat sig vara mycket rik på material av guld-, silver- och bronsföremål. En vanlig järnåldersby brukar ge arkeologerna ett tiotal föremål. I har man hittat 35 000 föremål. Ändå har man, sedan utgrävningarna påbörjades , endast grävt ut , vilket gör att kvarstår att utforska. Vid utgrävningarna har man hittat rika vapenoffer, rester efter forntida segerceremonier. samlade tidernas bästa hantverkare, som dessutom utvecklade lokala stilar. I skriften ”– ett framtida regionalt besöksmål” skriver Per vid Lunds universitets Historiska museum bland annat: Man var innovatörer av form och design. Många skåningar tog värvning i de romerska provinsarméerna och återkom hem med föremål, men framförallt med kunskap. Man har exempelvis funnit kirurgiinstrument direkt efter romersk efterbild. […] Läkartraditionen var stark här långt efter fall. Det viktigaste av allt: visar på en unikt lång bosättningstid. Från första århundradet före till vikingatidens slut omkring . Ingen annan järnåldersplats kan visa upp det samma. Tiden mellan och var storhetstid. Då fanns här ett politiskt och religiöst maktcentrum och en blomstrande handelsplats. I har man möjlighet att studera en stads födelse, blomstringstid och död. Förflyttar man sig längre norrut kan man också se dess återuppståndelse; i form av den nutida staden ! Det gör platsen enastående i . är betydelsefull både som skånskt kulturarv, men även – i ett vidare geografiskt perspektiv – för både och . beslutade regionfullmäktige i att bilda en stiftelse, Arkeologiska Center, tillsammans med bland andra och Lunds kommuner och i syfte att vidareutveckla det arkeologiska området. Till verksamheten har man knutit andra aktörer som och . bedriver utgrävningar och forskning på området. har man byggt ett besökscentrum, som man vidareutvecklar, och det bedrivs allmänna visningar med särskilt fokus i verksamheten på barn. Man behöver dock utökade resurser för att tillgodose den efterfrågan och de önskemål som det finns kring verksamheten. Vid ett seminarium i , som undertecknad anordnade, kom positiva signaler från riksantikvarien vid om att fördjupa samarbetena, vilket är glädjande. Men för att vidareutveckla området och uppmärksamma den rika historiska och kulturella skatt som vilar i den bördiga myllan kring , bör tillkännage för regeringen att staten bör öka sitt intresse ännu mer för området och tillskjuta olika former av resurser. är bäst bevarade maktboplats från järnåldern och bör betraktas som ett riksintresse. i (SD) i (SD)
mot · H60245 · 2018-10-09 00:00:00 — Utländska investeringar av strategisk betydelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar och köp av strategisk infrastruktur ska godkännas av regeringen och tillkännager detta för regeringen. Under har en rad uppmärksammade köp gjorts av utländska intressen eller utländska företag hemmahörande utanför EU, främst och . Det har rört sig om strategiskt viktiga hamnar och liknande infrastruktur. har det rört sig om faciliteter som en gång tillhört Försvarsmakten men som sålts ut till privata intressen under den nedrustningsperiod var inne i . Det har i vissa fall rört sig om direktinvesteringar i civil infrastruktur av utomeuropeiska intressen, men med en förmodad stor strategisk betydelse . Dessa inköp av utländska och utomeuropeiska intressen kan mycket väl utgöra framtida militärstrategiska hot mot vår och andra nationer i vår närhet. Det kan också utgöra hot av mer politisk betydelse som köp av den grekiska hamnen i . Många bedömer att det kinesiska övertagandet av hamnen innebar att motsatte sig ett uttalande från EU om att bryter mot mänskliga rättigheter. Detta borde vara en allvarlig varningsklocka för västvärlden. Vid alla sådana köp som av Försvarsmakten eller regeringen bedöms som strategiskt centrala objekt skall regeringen först ge sitt godkännande för en investering eller ett köp. Bedöms rikets säkerhet äventyras vid investering eller köp skall regeringen neka till affären. Försvaret och staten skall ha förköpsrätt framför utländska intressen när det gäller infrastruktur av strategisk betydelse. En generös bedömning av vad som är av strategisk betydelse skall göras av regering och riksdag. Denna lag skall självklart stå över det kommunala självstyret.
mot · H60246 · 2018-10-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:299 Genomförande av webbtillgänglighetsdirektivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om digital service som hänför sig till undervisningen inom skolväsendet och tillkännager detta för regeringen. EU:s webbtillgänglighetsdirektiv innebär att den offentliga sektorn och de företag som finansieras av staten kommer att behöva uppfylla vissa tillgänglighetskrav på sina webbplatser och i sina appar. En tillsynsmyndighet tillsätts, och den kommer att kunna vidta åtgärder mot den som har tillgänglighetsbrister på sina webbplatser. Bakgrunden till propositionen är att EU har arbetat med att etablera en miniminivå på digital service inom offentlig sektor för att säkerställa att så många som möjligt också kan ta del av och nyttja den digitala servicen. fastställdes och rådets direktiv /2102 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer. Direktivet genomförs genom att en särskild lag införs i som träder i kraft . har i sitt remissvar motsatt sig att digital service som hänför sig till undervisning undantas från den nya lagens krav på tillgänglighet. Vi delar deras oro. Det är rimligt att elevarbeten inte omfattas av de nya kraven på tillgänglighet. Men lärplattformar i sig behöver vara tillgängliga för elever och lärare och där så är relevant för föräldrar. Det räcker inte att, som regeringen gör, hänvisa till att skollagen ger elever med funktionsnedsättning rätt till särskilt stöd. Själva syftet med att ställa krav på tillgänglighet är att människor så långt det är möjligt ska kunna delta på lika villkor, utan att vara beroende av särlösningar. Den nya lagen behöver följas upp för att säkerställa att lärplattformar utformas enligt principen om design för alla.
mot · H60247 · 2018-10-09 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all myndighetsutövning ska vara neutral och att uniformer därmed ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer och tillkännager detta för regeringen. I står inskrivet att religiös huvudbonad i form av huvudduk, kippa eller turban får bäras till uniform. Beslutet har tillkommit efter överläggningar med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Vi kunde exempelvis ta del av nyheten att en designer då hade fått i uppdrag att designa det man kallar ”den nya polisslöjan”. beslut är anmärkningsvärt. Jag ser det som en självklarhet att all myndighetsutövning – inte minst polis och militär med sitt våldsmonopol – ska vara neutral och att uniformerna därför ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. Vidare är det så att en uniform som tillåter religiösa och/eller politiska markörer är en uniform. Detta eftersom den då är enhetlig. Att tillåta religiösa symboler till polisuniformen kommer med stor sannolikhet att påverka förtroendet för poliskåren mycket negativt, inte minst då man öppnar upp för en poliskår där enskilda polisers neutralitet kraftigt kommer att kunna ifrågasättas bara genom en titt på deras uniform. Att till polisuniformen tillåta bärandet av muslimsk slöja – en islamistisk symbol som symboliserar såväl religiös underkastelse som uppdelning mellan män och kvinnor – är dessutom häpnadsväckande och torde strida mot allt som vårt demokratiska och sekulära samhälle står för. beslut väcker dessutom en rad frågor. Hur ska exempelvis en medborgare kunna vara säker på att en polis som bär symboler av detta slag verkligen är neutral i sin tjänsteutövning? Hur ska den som exempelvis flytt undan muslimskt förtryck någonsin kunna få förtroende för en polis som till sin uniform bär en symbol som symboliserar allt det man tvingats fly ifrån? Frågan rymmer dessutom ett rättviseperspektiv. Om man möjliggör för vissa grupper att bära religiösa symboler till polisuniformen, måste i rättvisans namn även andra religiösa grupper få samma rättigheter. I förlängningen öppnar det även upp för politiska grupper att ställa liknande krav. Allt annat vore diskriminerande. I vårt grannland har man valt att gå en helt annan väg. valde den dåvarande norska kulturministern att tydligt säga nej till ett förslag om att få bära religiösa symboler till den norska polisuniformen. Det är en åsikt som för övrigt delas av samtliga partier i . Huvudargumentet är att offentliga instanser ska vara neutrala i sin utövning. Just neutraliteten betonades när det norska polisförbundets ordförande i klargjorde att det ska finnas ”en polis och en uniform”. Bolstad betonade också vikten av trovärdighet och att polisuniformen inte ska väcka anstöt. beslut är därför mycket problematiskt och jag ser det som en självklarhet att all myndighetsutövning ska vara neutral och uniformerna därmed helt fria från såväl religiösa som politiska markörer.