ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023948 · 2018-01-09 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:68 om samisk utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta över Sameskolstyrelsens huvudmannaskap och tillkännager detta för regeringen. riktar mycket allvarlig kritik mot Sameskolstyrelsens arbete med sameskolorna och utgivningen av samisk litteratur. Kritiken är av sådan art att det är tveksamt om Sametingen kommer att klara uppgiften att sköta om den samiska utbildningen. Kostnaderna har skenat sista åren för den samiska undervisningen. Redovisningen av förbrukade medel är ytterst bristfällig eller obefintlig. Bristerna i Sameskolstyrelsens verksamhet har pågått och det är oklart vad gjort för att åtgärda bristerna, om de över huvud taget försökt åtgärda några brister. tror inte att det löser de mycket omfattande problem som uppdagats, genom att ge huvudmannaskapet. Vi föreslår därför att det direkta ansvaret för den samiska utbildningen flyttas till .
mot · H5023951 · 2018-01-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:62 Ny järnvägstrafiklag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det av järnvägstrafiklagen tydligt ska framgå att ersättning för ideell skada, t.ex. psykiskt lidande, till lokförare som kört på en person som avlidit ska betalas så som skada har tillfogats tredje man, och detta tillkännager för regeringen. Personpåkörningar till följd av självmord är på järnvägen tyvärr ganska vanligt förekommande. Vid en sådan tragisk händelse tas lokföraren ur säkerhetstjänst, och det är företagsläkaren som bedömer när lokföraren får återgå i säkerhetstjänst. Efter en sådan händelse betalar ut ersättning för begravningskostnader och gravvård – hur mycket avgörs från fall till fall – samt en ideell ersättning till närmast anhöriga om cirka ett prisbasbelopp kronor/anhörig. Lokföraren i sin tur, som mot sin vilja har haft ihjäl en annan människa, vilket alltid är en traumatisk händelse som förföljer lokföraren under hela dennes verksamma tid, får ingen ersättning alls från . För att få ut någon ersättning (sveda/värk) så tvingas lokföraren till ett oftast förnedrande samtal med försäkringsbolaget (); oftast rör det sig om några symboliska tusenlappar. Självklart bör (i propositionen Ny järnvägslag benämnd infrastrukturförvaltaren) betala ut samma ersättning till lokföraren som till de närmast anhöriga. Enligt mot personpåkörningar på järnväg inträffar ca 60–80 självmord på landets järnvägar. Efter vad som följer av 5 kap. 1 § i gamla järnvägstrafiklagen (1985:192) ska som utgångspunkt ersätta alla person- och sakskador som orsakas av järnvägsdrift, ett s.k. strikt ansvar. Detta strikta ansvar medför att normalt betalar ersättning till vissa anhöriga till tredje man som avlidit till följd av järnvägstrafik utan att göra skillnad på om det varit fråga om en olycka eller ett självmord. Sådan ersättning brukar enligt uppgift från avse dels ersättning för begravningskostnader, dels ersättning för ideell skada till vissa nära anhöriga med ett schablonbelopp om ett prisbasbelopp. Järnvägstrafiklagen ger däremot inte, så som den är skriven, någon rätt till ersättning för ideell skada, t.ex. psykiskt lidande, till lokförare som kört på en person som avlidit. Per Klarberg (SD)
mot · H5023953 · 2018-01-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:58 Genomförande av oskuldspresumtionsdirektivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklad delgivning och tillkännager detta för regeringen. Den lagändring som regeringen föreslår till följd av EU:s direktiv om oskuldspresumtion och rätten att närvara vid en rättegång ökar incitamenten för misstänkta att hålla sig undan, då målet framgent inte kommer att kunna avgöras om den tilltalade inte delgetts en kallelse till huvudförhandlingen. I samband med att rätten att närvara vid en rättegång lyfts bör även skyldigheten att närvara vid rättegången lyftas. För det är oundvikligen ett problem när en stor andel av alla rättegångar ställs in, ofta för att den tilltalade eller vittnen uteblir. beräknade 2010 att en inställd huvudförhandling i genomsnitt motsvarar en kostnad om . Med andra ord är det en fråga om såväl stora kostnader som onödigt långa rättegångsköer. Det finns ett antal hinder i som gör det svårare att hålla huvudförhandlingar. För att förenklad delgivning ska kunna användas gäller att delgivningsmottagaren fått information om att delgivningssättet kan komma att användas. En annan förutsättning för förenklad delgivning är att det inte förflutit från det att den tilltalade delgavs informationen om förenklad delgivning till dess att handlingarna skickas. Regeringen bör återkomma med ett förslag som antingen syftar till att avskaffa kravet på att informationen ska delas ut eller till att förlänga tidsfristen.
mot · H5023954 · 2018-01-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:50 om Polisens forensiska organisation ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljningskrav när det gäller forensiska verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Medan anser att det forensiska arbetet i allmänhet håller hög kvalitet pekar de på ett antal förbättringsområden, där påbörjat arbetet för att omhänderta förslagen. ställer sig positiva till rekommendationer men anser att ett stort problem med polisens forensiska avdelning är att de får fler ärenden än vad de klarar av att hantera som forensiker utför administrativa arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av annan personal. Det bör med andra ord ske en översyn av avdelningens budget med syfte att utöka personalstyrkan och renodla arbetsuppgifter. Med anledning av och arbetsåtgärder på området bör det ske en utvärdering för att säkerställa att rekommendationerna gett effekt.
mot · H5023958 · 2018-01-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:64 Statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall avslår proposition 2017/18:64 Statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall. I propositionen föreslås en ny lag om statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd enligt 1 § lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall och som därmed drabbats av det numera upphävda kravet på avsaknad av fortplantningsförmåga för att få ändrad könstillhörighet fastställd. Enligt förslaget ska staten betala ersättning till personer som har ansökt om fastställelse av ändrad könstillhörighet –, om denna ansökan har bifallits. Ersättningen lämnas med ett schablonbelopp om . Regeringen anser som skäl för ersättning till den nu aktuella persongruppen att samhället tar avstånd från det synsätt som ligger bakom steriliseringskravet lag. Regeringen har uttryckt en önskan att markera ett avståndstagande från det synsätt som legat till grund för det tidigare steriliseringskravet. Att samhällsutvecklingen medför att tidigare ställningstaganden kontinuerligt får omprövas förväntas normalt inte föranleda särskilt anpassade ersättningsregler avseende förfluten tid. Regler av den karaktär som föreslås – vilka på ex gratia-liknande bevekelsegrunder gett en lagfäst rätt till ersättning till enskilda som uppfyller vissa kriterier – har använts . Vid ett av dessa tillfällen gavs ersättning till personer som tvångssteriliserats i enlighet med lagstiftning som gällde (lagen [1999:332] om ersättning till steriliserade i vissa fall). I samband med att den lagen infördes framhöll Lagrådet att det utifrån den s.k. likhetsprincipen, kunde vara problematiskt att skilja ut och ge ersättning till en viss grupp av människor som blivit illa behandlade av myndigheterna, men inte till andra grupper som på liknande sätt kunde anse sig ha blivit utsatta för sådan behandling. Liknande synpunkter har lyfts fram även i anslutning till de övriga ersättningslagarna. Det har betonats, både av Lagrådet och av andra, att det inte bör bli en vana för regeringen att använda den aktuella typen av lagstiftning i olika ömmande fall. Ersättningslösningar i föreliggande slag bör undvikas. Vid varje nytt förslag om en sådan lagstiftning finns – utöver det som anmärkts om likhetsprincipen – skäl att betona den prejudicerande effekt som genomförandet av (ytterligare) en ersättningslag kan ha. Det är viktigt att det inte utvecklas till en mer allmän vana att göra ”undantag från den normala rättsordningen” när olika grupper ställer krav på ersättning för att de upplever sig ha blivit kränkta av tidigare gällande lagstiftning. yrkar med ovanstående argument avslag på propositionen. Per Ramhorn (SD)
mot · H5023966 · 2018-01-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:74 Förändrad trängselskatt i för förbättrad tillgänglighet och transportinfrastruktur ställer sig bakom det som anförs i motionen om vilka fordon som ska omfattas av trängselskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för användningen av trängselavgifter och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har föreslagit ändringar i systemet med trängselskatt. I huvudsak innebär förslaget att en ytterligare tidsperiod införs , vissa höjningar, att trängselskatten differentieras beroende på säsong och nya regler för hur trängselskatt tas ut särskilda dagar. Utöver de generella argumenten att en förändring syftar till att lättare nå de övergripande nationella klimatmålen innebär förändringarna att trängselskatten tydligare styrs mot de tider då trängseln i innerstaden och på är som störst. Liberalerna ställer sig i huvudsak bakom propositionen, men vill framföra ytterligare synpunkter på hur vi anser att trängselskatten bör förändras . Miljöbilar ska gynnas i förhållande till fossila bilar, och det behövs skärpta krav på vilka bilar som ska anses vara miljöbilar. Bilar som drivs med fossilt bränsle ska inte klassas som miljöbilar. Miljözoner bör införas i fler städer där endast miljöbilar får köra. Bilpooler och smart korttidshyra av miljöbilar främjas t.ex. genom enklare parkeringsregler, och eldrivna lätta lastbilar, taxi och personbilar kan främjas genom slopande av trängselskatt. Vidare öppnar Liberalerna även för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock regeringens förslag till utökat stadsmiljöavtal då vi anser att satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till nytta snarare än samtliga. Därutöver vill Liberalerna öppna för möjligheten att beslut om trängselskattens storlek och användning ska fattas på regional nivå för att föra besluten närmare dem som det berör.
mot · H5023967 · 2018-02-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:72 Räntetak och andra åtgärder på marknaden för snabblån och andra högkostnadskrediter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att räntetaket ska innefatta samtliga avgifter för krediten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att räntetaket ska gälla för all kreditgivning och tillkännager detta för regeringen. ser positivt på att marknaden för högkostnadskrediter nu begränsas genom en kombination av räntetak och kostnadstak. Dock skulle vi vilja att räntetaket även innefattade avgifter och eventuella kostnader för krediten. finns en risk att kreditgivaren utnyttjar möjligheten att ta ut avgifter för att hålla nere räntan på en kredit. För konsumenten av krediten har det mindre betydelse om kostnaden kallas ränta, fakturaavgift eller uppläggningsavgift. Det är den så kallade effektiva räntan på lånet som är intressant. Räntetaket bör utifrån hur det är utformat i förslaget ge utrymme för en kreditgivare att bedriva en kreditverksamhet, utan att behöva överskrida effektiv ränta, utöver gällande referensränta, till konsumenten och om så inte är fallet ska krediten inte heller beviljas. Räntetaket ska enligt propositionen gälla ”högkostnadskrediter”, vilket kan anses som en onödig formulering då alla krediter per definition anses vara högkostnadskrediter. Det borde alltså vara möjligt att formulera just delen om ett räntetak som ett tak för all form av kreditgivning och därigenom undvika att någon oklarhet uppstår kring kredittaket och för vilken typ av kreditgivning som taket gäller.
mot · H5023970 · 2018-02-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:78 Vissa förslag om personlig assistans ställer sig bakom det som anförs i motionen om att assistans ska kunna beviljas för behov av hjälp med egenvård eller annan hjälp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett tilläggsdirektiv till den pågående om att se över hur tvåårsomprövningarna av rätten till assistansersättning kan förändras och tillkännager detta för regeringen. Efter kraftiga påtryckningar kommer regeringen nu med ett efterlängtat och behövligt lagförslag som i många hänseenden är bra. menar dock att en viktig grupp har fallit bort. En av de många prejudicerande domarna har fått omfattande konsekvenser för personer med rätt till avancerad vård i hemmet och de som behöver ständig övervakning. Denna grupp är inte längre garanterad assistans utan är hänvisade till sjukvården. Det är inte rimligt att t.ex. andning och näringsintag inte ses som ett grundläggande behov. Vi sverigedemokrater tycker att det är bra att regeringen försöker förhindra att fler personer med funktionsnedsättningar drabbas av indragen assistans. LSS och assistansreformen är en rättighetslag som ska ge personer med stora funktionsnedsättningar möjlighet att leva som andra. Personer med avancerat vårdbehov i hemmet Personer med avancerat vårdbehov i hemmet faller mellan stolarna i regeringens förslag, och det tycker vi är mycket olyckligt. Det är med förskräckelse vi har sett hur domarna från och tolkning av dessa skapat oerhörda konsekvenser för många med stort vårdbehov. En av konsekvenserna man kan se av domarna är bl.a. att framöver inte behöver ge assistansbidrag till barn med behov av avancerad vård i hemmet, t.ex. de med andningssvårigheter och de som behöver hjälp med sondmatning. anser att det inte är rimligt att andning och näringsintag inte ses som ett grundläggande behov. Vi har i flera motioner tidigare velat se över tvåårsomprövningarna. Det är positivt och nödvändigt att regeringen äntligen väljer att ta bort tvåårsomprövningarna tillfälligt. Vid vissa funktionsnedsättningar som har möjlighet att förbättras och blir mindre begränsande med tiden kan tvåårsomprövning vara berättigad – men inte för alla. Vi menar att om man har vissa typer av medfödda funktionsnedsättningar är det snarare onödigt byråkratiskt och dessutom förnedrande för individen att minst gå igenom och redovisa alla sina behov återigen. är därför emot att alla personer med funktionsnedsättning måste genomgå denna ofta mentalt påfrestande process och vill att regeringen ser över möjligheten att implementera ett nytt system där vissa undantag kan göras. vill att den pågående ska ges tilläggsdirektiv för att se över hur tvåårsomprövningarna på kan förändras. Per Ramhorn (SD)
mot · H5023972 · 2018-02-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:78 Vissa förslag om personlig assistans ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsyn över och uppföljning av lagstiftningen om personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda åtgärder för att stävja felaktiga utbetalningar och fusk till följd av de nu föreslagna lagändringarna och tillkännager detta för regeringen. anser att införandet av LSS och möjligheten till personlig assistans var en viktig frihetsreform. Den vill vi värna. Syftet med LSS och personlig assistans är att underlätta och stödja människor med behov av stöd och service så att de ska kunna leva självständiga och meningsfulla liv utifrån sina egna förutsättningar. Vi vill långsiktigt värna legitimiteten och uthålligheten i detta system. Samhällets stöd ska därför tydligt riktas till dem som har störst behov, och insatserna inom LSS ska vara ändamålsenliga och träffsäkra. Lagstiftningen måste vara långsiktigt hållbar med hänsyn till den enskildes behov, anhörigas situation och samhällsekonomin. Lagstiftningen ska främja full delaktighet, vilket innebär att den ska underlätta för de som kan arbeta helt eller delvis att också kunna göra det. Det är viktigt att den tillsatta utredningen om en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen får fullfölja sitt arbete och lägga fram en gedigen analys jämte konkreta förslag. Utredningen bör i sin översyn även ta i beaktande de temporära ändringar i lagstiftningen som regeringen nu presenterat. Några av de senaste årens domar i har skapat oro bland personer i behov av personlig assistans och deras anhöriga. Regeringens förslag innebär mindre justeringar i ett system som behöver ses över i sin helhet. Det är viktigt att de frysta tvåårsomprövningarna utgör en tillfällig åtgärd och ett undantag ur lagstiftningshänseende. Det måste finnas fungerande system för att säkerställa att rätt ersättning går till rätt individ. framhåller i sitt remissvar att lagändringen får en negativ effekt på denna möjlighet, vilket är allvarligt. Fusk, bedrägerier och missbruk av förmåner undergräver systemet. Det drabbar främst de som har störst behov av stödet. Därför krävs utökad och mer systematisk tillsyn samt uppföljning av tillämpning och effekter av den samlade assistanslagstiftningen. Regeringen bör även mot bakgrund av de nu föreslagna åtgärderna vidta särskilda åtgärder för att stävja felaktiga utbetalningar till följd av lagändringarna. Tillämpningen av de föreslagna reglerna bör följas noggrant. I konsekvensbeskrivningen skriver regeringen att kostnaderna förväntas öka med 2018 och med 2019. hävdar regeringen att anslaget inte behöver ökas eftersom prognosen för antalet beviljade timmar nu är lägre än när budgeten antogs. Underlaget till denna bedömning redovisas inte. Det är viktigt att noggrant följa de statsfinansiella effekterna eftersom kostnadsutvecklingen tidigare ökat kraftigare än vad regeringen förväntat sig. Det behövs en tidig kontrollstation för att kunna överblicka effekterna av lagstiftningen. Finn (M)
mot · H5023975 · 2018-02-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:84 om karriärstegsreformen och lärarlönelyftet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lärarlönelyftet bör omfatta alla legitimerade lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en uppsättning gemensamma kriterier som bedömningsgrund för karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner utreda ändringar i regelverket för Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen och tillkännager detta för regeringen. Möjligheter till karriär och högre lön för lärarna var nödvändiga reformer inom skolan för att få bra lärare att stanna kvar i yrket men framför allt för att locka duktig arbetskraft till läraryrket. I andra nordiska länder söker de med högst betyg läraryrket medan det i vårt land är tvärtom. Detta är en i längden ohållbar situation om vi vill förbättra våra resultat i alla de internationella undersökningar vi presterat sämre och sämre. Att genomföra reformer för att öka läraryrkets attraktivitet var och är nödvändigt. Vi har som bekant ett eget förslag till karriärstege för lärarkåren, men rekommendationer är enligt vårt förmenande ett steg i den riktning vi själva pekade ut. Därför vill vi att regeringen genomför reformer av lärarlönelyftet i enlighet med rekommendationer, innebärande att låta samtliga legitimerade lärare omfattas av lärarlönelyftet för att bl.a. motverka splittring inom lärarkåren. Självklart ska alla lönepåslag vara differentierade. Vi vill också att regeringen skapar en gemensam uppsättning kriterier för att bedöma lärarnas prestationer och kvalifikationer gällande både för karriärstegsreformen och lärarlönelyftet för att öka acceptansen för reformen. För att skapa hållbara regler där konsekvenserna av regelverket analyseras vill vi att regeringen låter utredningen skola utreda hur regelverket och reformerna i stort ska utformas. Väljer regeringen att tillsätta en ny snabbutredning så anser vi det också vara en framkomlig väg.
mot · H5023984 · 2018-02-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:82 Personalliggare i fler verksamheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera systemet med personalliggare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för förenklad administration för småföretag när det gäller personalliggare och tillkännager detta för regeringen. Vi menar att det är av vikt att komma till rätta med svartarbete, dels för att alla skattskyldiga ska göra rätt för sig, dels för att laglydiga inte ska missgynnas av konkurrens från företag som bedriver ohederlig verksamhet. Det ska aldrig vara en konkurrensnackdel att vara hederlig. är det av stor vikt att svenska företag inte belastas av onödig byråkrati och onödigt höga avgifter. Små och medelstora företag som lyckas växa skapar de allra flesta nya arbetstillfällena i , och en sund politik måste utgå från att möjliggöra tillväxt i dessa företag. har lagt en rad förslag som syftar till detta, bl.a. ett minskat sjuklöneansvar och sänkt allmän löneavgift. Ett gott företagsklimat i kombination med rättvisa regler och sunda kontroller av att dessa regler efterlevs för goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt, nya jobb och konkurrens på lika villkor. En annan viktig faktor för att undanröja incitamenten för att fuska med skatter och avgifter är att se till att skattesystemet är relevant, dvs. att betalade skatter används både effektivt och optimalt. Vi måste därför ha ett skattesystem som gör att svenska företag har en bra konkurrenssituation i förhållande till omvärlden. Skatteuttaget och olika avgifter bör därför inte avvika alltför mycket från förhållandena i vår omvärld. Bland remissinstanserna märks bl.a. farhågor om att regeringens förslag riskerar att utgöra en belastning för mindre företag genom ökad administration. Regeringen bör därför även eftersträva mer gynnsamma förhållanden för dessa, genom att ge i uppdrag att förenkla hanteringen av personalliggarfunktionen och lönerapportering för framför allt små företag. Införandet av denna utökning av krav på personalliggare till fler branscher bör dock göras med eftertanke. Dels bör regeringen utvärdera effekten av kravet på personalliggare i de branscher som infördes av alliansregeringen, dels bör en utvärdering göras av införandet i de branscher som avses, dvs. fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, genom att en välgrundad uppskattning av skattefelet på grund av felaktig personalredovisning sker såväl innan som efter att dessa nya regler införs. Att veta att man vidtar rätt åtgärd för att lösa ett problem är en avgörande faktor för att åtgärden blir relevant och effektiv. I frågan om personalliggare pekar utredningar från och i viss utsträckning åt olika håll. Det visar att frågan inte är objektivt självklar, utan det kan finnas möjlighet att justera principer och tillvägagångssätt för hur personalliggare föreskrivs och används. Det är därför viktigt att regeringen utreder frågan på ett seriöst och genomtänkt sätt, så att vi kan bygga ett system för personalliggare som vi vet ger den eftersträvade effekten.