mot · H6022764 · 2018-11-30 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer för att utveckla standardiserade kärnkraftverk med en rimlig prislapp och byggtid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver ta fram tydliga mål för leveranssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning inom såväl förnybara energislag som kärnteknik måste stödjas och utvecklas även i för att tillgodose nödvändig kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om geotermisk energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av subventioner för alla energislag bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att nå målet en fossilfri fordonsflotta 2030 och klimatneutralt 2050 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en omsättningsgräns för momsplikt bör sättas till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, EU ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med gemensamt mål för minskade utsläpp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidhålla vikten av energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för frihandel på elområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medlemsländernas elnät inom EU ska kunna sammanlänkas så att överföringskapaciteten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att både det kortsiktiga och det långsiktiga arbetet med elförsörjningen på bör utredas av och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (KD) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning 1 syn på energipolitiken En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi gör bland annat satsningar på utbyggnad av laddinfrastrukturen för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och har sänkt skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag, påverkar detta framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta kraftfulla åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen, som är viktiga för välstånd, precis som övriga branscher är. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar av exempelvis data-/serverhallar. Därför behöver vi se till att ta industrins oro på allvar. har vi ingen välfärd. elbehov kommer öka betydligt om vi ska fortsätta utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Om vi ska uppfylla klimatlagens krav på nollutsläpp av växthusgaser är det nödvändigt att vi bygger ny kärnkraft i vårt land. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag. Ett utbyggt elnät är också avgörande. Med energiöverenskommelsen som utgångspunkt behöver återuppta planeringen av nya kärnreaktorer. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kraftverk med en rimlig prislapp och byggtid. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för utan framför allt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är kärnkraft nödvändigt för att klara klimatmålen. är det och som bygger flest reaktorer, här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. behöver sätta press på våra grannländer , , och att avveckla sin kolkraft. Dessa länder har kolkraft motsvarande åttio kärnkraftsreaktorer. Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar de till hundratals människors för tidiga död genom astma, cancer och andra sjukdomar orsakade av koleldning. Om dessa kolkraftverk inte stängs blir det som gör för klimatet närmast meningslöst. behöver också, tillsammans med våra grannländer, sätta ett mål för leveranssäkerheten. är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet vilket gör att alla agerar kortsiktigt. El är inte vilken vara som helst, därför ska aktörerna på elmarknaden avkrävas långsiktighet. En möjlighet förespråkat i valrörelsen är att ställer krav på elhandlarna liknande krav på bankerna. Vi kristdemokrater anser att kärnkraften i linje med energiöverenskommelsen ska utvecklas, inte avvecklas. Vattenkraften ska värnas. Elanvändningen behöver öka för klimatets skull. Vind- och solenergi kommer byggas ut och mål för leveranssäkerhet måste tas fram. 2 Klimatmålen – grunden för energipolitik presenterades även Miljömålsberedningens slutbetänkande, En klimat- och luftvårdsstrategi för : ett förslag som lämnades av sex av partier, varav är ett som för en långsiktig inriktning av politiken. Förslaget innebär att ska ha noll-utsläpp (netto) , varav av utsläppsreduktionen ska ske i . Två etappmål föreslås – reduktion till reduktion till 2040. En möjlighet till flexibilitet har byggts in i målen genom att maximalt av reduktionen 2030 kan ske med kompletterande åtgärder, som t.ex. utsläppskrediter i andra länder eller ökade sänkor i skog eller jordbruk. Beredningen föreslår också ett mål för reduktion av utsläppen inom inrikes transporter på till 2030. Målet för transportsektorn är ambitiöst och förutsätter en kombination av snabb elektrifiering, en kraftig expansion av klimatsmarta bränslen, överföring av gods till järnväg och sjöfart samt åtgärder i tätorter för att gynna kollektivtrafik, cykel och gång. Betänkandet omfattar en rad förslag inom områden som stadsplanering, bostäder och byggande, jordbruk och livsmedel, näringspolitik och energi- och materialhantering. Beredningen presenterar också förslag som rör ett utvecklat samarbete mellan näringsliv och stat som en viktig del i en strategi för att minska utsläppen från bl.a. järn- och stålindustrin. Beredningen lyfter dessutom fram vikten av åtgärder för fortsatt utveckling av en biobaserad ekonomi, där nya biobaserade produkter från skog, jordbruk eller vattenbruk kan ersätta fossilbaserade produkter. Betänkandet innehåller också förslag till en samlad strategi för svensk luftvårdspolitik. Förslagen i strategin bidrar till en utveckling mot förbättrad luftkvalitet i tätorter, där de högsta halterna av luftföroreningar förekommer. stödjer det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU , jämfört med nivåer. Vi vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Vi stödjer också målen om förnybar energi samt en ökad energieffektivisering inom EU till 2030. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU med lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå, för att uppnå dessa klimatmål. 3 Den nuvarande energiförsörjningen Den sammanlagda elproduktionen var , enligt , vilket är en ökning från föregående år med . förväntas elproduktionen öka. som det gör det möjligt för att exportera sitt elöverskott till våra grannländer. finns överföringsförbindelser från till , , , och . Vattenkraft och kärnkraft stod tillsammans för av den totala elproduktionen. Vattenkraften blev det kraftslag som producerade mest el , tätt följd av kärnkraften som ökade sin elproduktion och landade på . Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral. är, tillsammans med , det land som har lägst andel fossila bränslen i elproduktionen av samtliga EU-länder. Detta är ett av flera skäl till att bör sträva efter att exportera mer el. Dels gör de våra grannländer mindre beroende av koldioxidkraft, dels ger de oss en energireserv om något oväntat inträffar. 4 En mångfald av energislag vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. Vattenkraften har en nyckelroll i vårt energisystem och producerar av elen och hälften av effektbehovet de kallaste vinterdagarna. Vattenkraften kan inte öka sin produktion, den uppgiften faller på andra energislag. Det är viktigt att värna vattenkraften och den småskaliga vattenkraftens roll i energisystemet även med en ny miljölagstiftning. Vattenkraftsproduktionen i uppgår ett normalår till . I finns drygt 1 800 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . Av dem är ungefär 200 större kraftverk med en effekt på 10MW eller mer. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet eftersom vatten, till skillnad från el, enkelt kan lagras och användas för att generera energi vid behov. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Det behövs en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . En sänkning av fastighetsskatten på dessa anläggningar som skett genom Energiöverenskommelsen, kan möjliggöra nödvändiga renoveringar. Det är viktigt att föra fram de innovationer som kommit fram i kring vattenkraften, och att detta stimuleras på olika sätt även på hemmaplan, inte att det endast går på export. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt Vattenkraftcentrum, som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar, tillsammans med fyra svenska universitet. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen och är ofta till för egenförbrukning samt eventuell försäljning av överskottselen. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraftverken har fått det allt mer kämpigt . Den statliga utredningen 2014:35 ”I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler”, vars slutbetänkande kom 2015, tar bland annat upp ett förslag om omprövning av vattenverksamhetstillstånd för nära 2 000 vattenkraftverk som har tillstånd i enlighet med vattenlag eller ännu äldre, i syfte att genomföra miljöförbättrande åtgärder. har hävdat att en sådan omprövning skulle resultera i mycket kostnadskrävande processer för de småskaliga vattenkraftverken. Att betala för något som per automatik inte leder till miljömässiga förbättringar, anser vi inte vore rimligt. Det handlar inte enbart om de negativa ekonomiska konsekvenserna för små välfungerande landsbygdsföretag om vattenkraften sätts ur spel. Det är oersättliga kulturarv som byggts upp av generationer i bygden som riskerar att gå förlorade om ägarna påtvingas oproportionerligt höga kostnader för fortsatt drift. Det är värt att påpeka att vissa av de befintliga vattenkraftverken eller dammarna inte heller är i aktiv drift, men kan vara värda att bevaras ur kulturminnessynpunkt från äldre kluster av småindustrier, något som arbetar med. Där behövs en särskild finansiering framöver, något som bör utredas. uppgifter är bland annat att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Det är inte rimligt att ge stöd till landsbygdens näringsidkare genom landsbygdsprogrammet, för att sedan kräva miljöförbättrande åtgärder som kan leda till nedläggning av vattenkraftsanläggningarna och medföljande näringsverksamheter, såsom har skett på många håll i landet. anser därför att uppgifter måste samordnas och konsekvensanalyser genomföras så att de givna uppgifterna inom myndigheterna harmoniserar med varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften. Det står i energiöverenskommelsen att ”reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst” och vidare att ”ska vattenkraftsbranschen fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Hav- och vattenmyndigheten har haft.” välkomnar den positiva lösning som den storskaliga vattenkraftens ägare skapat i och med Vattenkraftens Miljöfond. I den har man lagt in medel för de småskaliga vattenkraftverken som anmält sig till den kommande nationella prövningsplanen, för de rättsliga processkostnaderna som uppstår för miljöförbättringar. Vattenkraftsägarna har en självrisk på av miljöåtgärdsrelaterade kostnader samt de första av produktionsförluster. Fonden kan hjälpa de vattenkraftsägare som redan drabbats hårt ekonomiskt retroaktivt genom ålägganden från . Det finns synpunkter på vattenförvaltningens organisation; där inte bara länsstyrelserna runt om i landet är aktörer, det är även Havs- och vattenmyndigheten, , Kammarkollegiet med flera som har olika uppgifter på området. Regeringen har tillsatt en utredning kring hur en bättre organisation kan vara utformad samt hur finansieringen av åtgärder ska säkerställas, något som ser fram emot att ta del av. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och genererade 2018. Det motsvarar av totala elproduktion. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften, som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring och flera av dessa kommer att fasas ut om 15–. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bland annat och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. Med dagens låga elpriser och ändrade marknadsförutsättningar är det viktigt att kärnkraften ges goda förutsättningar för sin elproduktion. För är det väsentligt att energiförsörjningen tryggas genom förnybara energikällor innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för kärnkraftens framtid och därmed energiförsörjning. Därför var det viktigt att få beslut om att effektskatten skulle avvecklas, vilket skett. Energiöverenskommelsen har också bidragit till att i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften, ska utreda behovet av förändringar av drifttider i Kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet. Staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. Det finns cirka 3 400 vindkraftverk i , som sammanlagt producerade 2017, vilket var rekord. Det motsvarar av vår elproduktion. Produktionen väntas stiga till 2018 och 2019. fanns 137 vindkraftverk under byggnation och 3 698 på land och 775 till havs, under tillståndsprövning. De senaste årens utbyggnad visar på en i grunden stor potential, men på grund av de låga elpriserna har utbyggnaden av vindkraften mer eller mindre stannat av. Oavsett så behöver tillståndsprocessen för vindkraftsbolagen kortas för att bolagen ska ha en chans till lönsamhet. är genomsnittstiden för tillståndsprövning och eventuella överklaganden kan göra att processen blir ännu längre. och har till regeringen lämnat förslaget att kommunerna inte längre ska ha rätt att säga nej till vindkraftsetableringar. Myndigheterna föreslår att tillstyrkan i 16 kap 4 § tas bort. Förslaget beställdes av den rödgröna regeringen och de båda myndigheterna fick i uppdrag att titta på lagen som möjliggör för kommuner att säga nej till vindkraftsetableringar och ”föreslå åtgärder”. Förslaget från myndigheterna är därför närmast att betrakta som en beställningsprodukt. Vindkraftbranschen har länge velat ta bort det kommunala vetot mot vindkraft. Men vindkraftens intressen står inte över allt annat, exempelvis inte det kommunala självstyret. krävs varken bygglov eller detaljplan för att bygga ett vindkraftverk, men kommunerna har ett så kallat vindkraftsveto för att inte stå alldeles skyddslösa. Skulle detta tas bort blir kommunen bara en remissinstans bland andra och det kommunala självstyret får sig en allvarlig törn, vilket bland andra SKL har uttryckt. Vi kristdemokrater är positiva till vindkraft, men det måste ske på lokalbefolkningens villkor. Vi håller därför med SKL att det kommunala självstyret äventyras med förslaget vilket vi är emot. Det är uppenbart att uppdraget till och berodde på att regeringen vill ändra lagen som ger kommunerna veto vid vindkraftsetableringar. Detta vänder vi oss emot. har förut tagit ställning för att kommunerna ska komma in tidigare med synpunkter på tillståndsprövningen så de aktörer som ska sätta upp vindkraftverken vet om det är lönt att fortsätta arbetet i området eller inte. Genom energiöverenskommelsen ska anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft utredas, för att om möjligt kunna jämställa vindkraft till land och till havs. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa och den totala installerade solcellseffekten i ökade , enligt Svensk solenergi. En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes . Skattereduktionen innebär att mikroproducenter som matar ut ett visst överskott av el får extra utöver den ersättning de får från sitt elbolag när de säljer sin solel. I hela riket var 231 MW installerat i 15 300 anläggningar 2017. Det är en kraftig ökning innan, . Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. strategi för solenergi i kom . Målbilden för solel visar på tre utbyggnadsfaser för solelproduktion. I målbilden finns inlagt som nedslagsår i närtid, baserat på att det är ett lämpligt antal år framåt i tiden från det att strategin beslutats. Dessutom finns inlagt som nedslagsår, vilket överensstämmer med målåret för energiöverenskommelsen. De tre olika utbyggnadsfaserna är etablering, expandering och fortsatt kommersiell utbyggnad. Kostnader för att installera solceller har minskat vilket innebär att det vore önskvärt att minska stödet från till av investeringskostnaden, något som skulle göra att solenergibranschen kan få möjlighet att stå på egna ben. En avveckling av stöd ska ske successivt och kontrollerat utan att slå undan benen för solenergibranschen. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en ledning från . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. användes naturgasen i till av industrin, till kraft- och fjärrvärme, till övriga näringar och till bostäder. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. säger nej till byggandet av Nord Stream 2 med tanke på den politiska utvecklingen i . Nord Stream, vilken sträcker sig mellan i och i , byggdes på initiativ av och och första delen stod klar . När den första Nord Stream-ledningen byggdes hade inte invaderat ett annat europeiskt land. annektering av , som enligt internationell rätt tillhör , borde leda till en annan slutsats än att ledningen ska byggas. Annekteringen av har medfört att EU infört långtgående sanktioner mot och vissa utvalda ryska nyckelpersoner. Att då tillåta ett europeiskt land att öppna upp ytterligare en tämligen stor affärsmöjlighet för trots pågående sanktioner, vore minst sagt kontraproduktivt. Ökad rysk kontroll över gasleveranser till ger landet ytterligare ett kraftfullt ekonomiskt och politiskt maktmedel. och energiministrar har skrivit till , med resultatet att en övergripande bedömning ska göras av projektets rättsliga och energipolitiska konsekvenser i förhandlingar med .