mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — De som läser högskolekurser på gymnasiet bör kunna få meritpoäng när de ansöker till högskolan. Spetsutbildningarna bör permanentas och platserna byggas ut kraftigt för att ge fler unga möjlighet att gå dessa kvalificerade utbildningar. Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. Det ska finnas yrkesprogram som är både två- och treåriga och treåriga studieförberedande program som ger behörighet till högre studier. Den tvååriga yrkesutbildningen ska organiseras som en yrkesskola som är sökbar för alla och utbildningarna ska ha tydligt yrkesfokus. Alla treåriga gymnasieprogram ska avslutas med ett samlat ämnesprov, ett nationellt examensprov, som en bekräftelse på den kunskap eleven har erhållit under sina gymnasiestudier. Liberalerna vill gå längre än regeringen när det gäller yrkesutbildningens utformning och föreslår en gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare ges ett ökat inflytande och ansvar för hela utbildningen, så kallade branschlärlingar. Liberalerna anser att lärlingsutbildningens attraktionskraft bör öka och ser därför ersättningen som en viktig del i detta. Därför återställer vi regeringens tidigare genomförda besparing, och höjer därutöver bidraget med ytterligare per lärling och läsår. Liberalerna avvisar regeringens anslagsminskning på 93 miljoner för lärlingsersättningen och anslår ytterligare på anslag 1:5. De moderna språkens ställning i gymnasiet ska stärkas. C-språket, det andra moderna språk man kan läsa på gymnasiet, minskar i intresse. Behoven av breda språkkunskaper växer och det krävs reformer för att ytterligare stärka incitamenten till att läsa moderna språk, t.ex. genom att fler meritpoäng ges till fördjupade studier i moderna språk. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar vi det fria skolvalet. Skolvalet minskar segregationen som i huvudsak beror på det segregerande boendet. En förutsättning för friskolor är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. I stället för att begränsa valet av skola vill vi införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. Kommunala skolor ska också i begränsad omfattning kunna frångå närhetsprincipen för att få till stånd en jämnare fördelning av nyanlända och asylsökande i skolorna på samma sätt som de fristående skolorna kan frångå kösystemet. Internationella undersökningar visar att skolor har stora ordningsproblem. Vi vill införa mobilfrihet på lektionerna, ge skolorna möjlighet att ge eleverna skriftliga ordningsomdömen och skärpa lagstiftningen så att det blir lättare för rektorer att flytta elever som hotar och utövar våld mot andra elever. För det förebyggande arbetet för ökad studiero och förberedelse för införandet av ett skriftligt ordningsomdöme anslår Liberalerna för på anslag 1:5. Liberalerna motsätter sig att statsanslag används för kommunala uppgifter, som att rusta upp skolgårdar och skollokaler, i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. Vi avvisar därför anslag 1:15 om statsbidrag till upprustning av skollokaler och utemiljöer vilket innebär en budgetförstärkning för på . Liberalerna anslår resurser för central rättning av nationella prov i gymnasiet. Den rödgröna regeringen –2018 beslutade att göra de nationella proven i gymnasiets årskurs 1 och 2 frivilliga. Liberalerna vill att samtliga nationella prov i gymnasiet bibehålls och att Skolinspektionen begär in de nationella prov som skrivs och genomför en central rättning av dessa. Även proven i årskurs nio ska rättas centralt. Skolinspektionen ska ges tydligare instruktioner att skärpa kraven så att de s.k. glädjebetygen försvinner och skolor som missköter sig ska, oavsett huvudman, tvingas att vidta åtgärder för att minska skillnaden mellan betyg och provresultat. Den yttersta konsekvensen för en skola som inte rättar till felaktigheterna är att tillståndet dras in. Med start , då det nya systemet kan vara i drift, reserverar vi budgetmedel för att täcka de ökade lönekostnaderna för den centrala rättningen. Det behövs nya former av vuxenutbildning. Alliansen inrättade , som ger eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov. har visat sig framgångsrik. Studietakten är hög och andelen examinerade som har arbete året efter sin examen ligger mycket högt. bör byggas ut och stärkas. Liberalerna anvisar ytterligare för på anslag 1:14 för en fortsatt utbyggnad av . Med inspiration av vill vi gå vidare och införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen ska rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för andra. För att finansiera utvecklingsarbetet för inrättandet av en yrkesskola avsätts för på anslag 1:12. Genom att förblir en högskole- och forskningsnation i världsklass kan nya företag och jobb skapas. Det kraftigt utökade antalet platser på högskolan har redan fått negativa effekter för kvaliteten i undervisningen. uppmanade den rödgröna regeringen högskolorna att bredda rekryteringen genom att i praktiken sänka kraven så att fler skulle bli godkända och avskaffade den kvalitetsutvärdering av universiteten som alliansregeringen –införde och ersatte den med ”självutvärdering”, där varje högskola utvärderar sig själv. De stegvisa ambitionssänkningar som gäller kvaliteten i den högre utbildningen måste stoppas. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga forskningsanslagen höjdes med . Liberalerna anser att de historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. Liberalerna vill därutöver se en kvalitetssatsning på hum/sam-utbildningar vid högskolor och universitet, eftersom dessa utbildningar har låg andel lärarledda lektioner. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2, 1:3, 1:6, 1:9, 1:12, 2:1, 2:2, 2:3, 2:4, 2:5, 2:6, 2:7, 2:8, 2:9, 2:10, 2:11, 2:12, 2:13, 2:14, 2:15, 2:16, 2:17, 2:18, 2:19, 2:20, 2:21, 2:22, 2:23, 2:24, 2:25, 2:26, 2:27, 2:28, 2:29, 2:30, 2:31, 2:33, 2:35, 2:39, 2:41, 2:43, 2:45, 2:47, 2:49, 2:51, 2:59, 2:63, 2:64, 2:65, 2:66 samt 3:7. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (L) 2018:1398, egna beräkningar Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2014/15:99, Prop. 2015/16:1, Prop. 2016/17:1, Prop. 2017/18:1, 2018:1295, egna beräkningar Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal PM , egna beräkningar Bidrag till vissa studier 2018:1398, egna beräkningar Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Skriftligt ordningsomdöme och ökad studiero. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Avvisning av neddrag av statsbidrag gymnasial lärlingsutbildning. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2018:1295, egna beräkningar Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Avvisning av Samverkan för bästa skola avseende överenskommelser. 2014/15:99, Prop. 2015/16:1, Prop. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Avvisning av ökad kvalitet gymnasieskolans introduktionsprogram. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Avvisning av läslyftet. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Avvisning av nationella skolutvecklingsprogram. Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Justerad pris- och löneomräkning. Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Höjning av maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Justerad pris- och löneomräkning. Fortbildning av lärare och förskolepersonal Fortbildningsinsatser med anledning av obligatorisk språkförskola. Fortbildning av lärare och förskolepersonal Utredning ny skolform: yrkesskolan. Förvaltningskostnader inom MYh. Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Avvisning av ickestatlig uppgift i sin helhet. Lönehöjning och karriärtjänster för lärare enligt professionsprogrammet. 18 000 lärarassistenter. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Forskning och utbildning på forskarnivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Justerad pris- och löneomräkning. Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Justerad pris- och löneomräkning. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Justerad pris- och löneomräkning. Särskilda medel till universitet och högskolor Justerad pris- och löneomräkning. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturen är intellektets infrastruktur. Det är ett klassiskt liberalt uppdrag att stärka individens förmåga att ta makt över sitt eget liv. Kulturen i dess olika uttrycksformer innebär att man lär känna både sig själv, andra och samhället. Därför är kultur en demokratisk rättighet. Det räcker inte med att veta var man kan hitta information, man måste också ha kunskap som gör att man kan orientera sig i en värld av påståenden: bildning, helt enkelt. Ett öppet samhälle behöver litteratur, konst och andra kulturella uttryck som provocerar och utmanar. Den liberala kulturpolitikens uppgift är inte att styra kulturen, utan att förbättra förutsättningarna för det konstnärliga skapandet och för individens bildning. För Liberalerna är kulturens frihet helt central. I land efter land i vår närhet har vi sett hur auktoritära makthavare monterar ner det öppna samhällets strukturer, och bland det första de har gett sig på har varit kultur som de på olika sätt har funnit misshaglig. Även i hörs rop på att misshaglig kultur ska tystas. Andra vill göra kulturen till verktyg för att främja ett hållbart samhälle, jämställdhet, integration – mål som vi i Liberalerna i och för sig delar, men om vi börjar använda kulturen som verktyg för sådant som är gott, öppnar vi också för dem som vill använda den i andra syften. Kulturen bidrar självklart till många av de mål vi vill nå med politiken, men kulturpolitiken får aldrig vara instrumentell. Kulturen ger människor verktyg att tänka själva, och det är själva grunden för liberalismen. En av de avgörande kulturpolitiska frågorna , i och i övriga världen, är därför hur vi garanterar konstnärlig frihet. En del i detta är att offentlig finansiering ska ske i former som garanterar kulturlivets oberoende. Vi vill hellre se färre stora påsar med stöd som kan användas ganska fritt och långsiktigt, än många små öronmärkta korta stöd. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Principen om armslängds avstånd ska gälla, det vill säga att det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Kulturpolitiken ska värna kulturens eget värde gentemot rena nyttoändamål. Offentliga bidrag och anslag ska vara kvalitetsdrivande. Kulturpolitiken ska slå vakt om såväl bredd som spets. Liberalerna vill att det erbjuds kulturupplevelser av högsta kvalitet och vill även stimulera enskilda människors eget deltagande och skapande i kulturaktiviteter i hela landet. Kulturpolitiken ska syfta till att fler får ta del av kvalitetskultur. Därför vill vi införa en bonus i de statliga stöden till kulturen, som går till de kulturaktörer som breddar sin publik. Kriterierna för bonusen bör utarbetas i nära dialog med kulturlivet. För detta ändamål avsätter vi på anslag 1:2. För att öka friheten behövs också en ökad mångfald i finansieringen av kultur. Det offentliga stödet ska vara fortsatt ambitiöst, men kulturskapare måste ha fler möjliga finansiärer att vända sig till. Om en vänder dem ryggen ska det finnas tio andra att vända sig till. Donationer till och köp av kultur ska vara avdragsgillt, det behövs fler stiftelser för kulturfinansiering och villkoren för privat kultursponsring bör förbättras. Liberalerna vill se en utredning om hur kulturens finansiering kan breddas. Läsning och litteratur bör ha hög prioritet i kulturpolitiken. Det handlar om kultur, demokrati och jämställdhet. har av tradition en hög läskunnighet och ett stort intresse för den goda berättelsen men det finns stora klyftor i läsvanorna. Klyftorna får effekt på skolresultat, samhällsdeltagande och därmed den enskildes egenmakt. Bibliotekens roll för att stärka läsningens och litteraturens ställning kan inte överskattas. Vi gör en riktad förstärkning av anslagen för att möjliggöra för ökade inköp av ny litteratur. Anslaget ska också kunna användas till trygghetssatsningar på de bibliotek som har problem med ordningsstörningar, hot och ibland öppet våld. Biblioteken ska vara en frizon för läsning, något som betyder allra mest för den som inte har en hemmiljö där läsning är en naturlig del av vardagen. För att finansiera en satsning på biblioteken anvisar Liberalerna på anslag 1:2. Alla barn och unga ska få möta professionella kulturutövare i skolan och se och höra, men också själva få utöva, t.ex. teater, film och musik. Kultursatsningen Skapande skola bör byggas ut för att även omfatta gymnasiet. För det avsätter vi på anslag 1:3. behöver en kulturpolitik för hela landet. I detta har kultursamverkansmodellen en nyckelroll. När modellen infördes tillfördes inga extra statliga medel, och den del som i praktiken fördelas till regionerna har heller inte ökat i samma takt som den regionala finansieringen. Detta har bidragit till att det varit svårt att uppnå den förnyelse av kulturpolitiken som var ett av syftena med kultursamverkansmodellen. Vi avsätter därför mer än regeringen på anslag 1:6 för att förstärka kultursamverkansmodellen. Liberalerna välkomnar de kommuner som prioriterar låga avgifter i den kommunala kultur- och . Det är dock en angelägenhet. Det statliga anslag som infördes bör avskaffas. Därmed minskar utgifterna på anslag 1:2 med . Även samlingslokaler är en angelägenhet. Vi avvisar därför det föreslagna stödet till samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta områden om på anslag 13:2. Liberalerna motsatte sig redan i budgetmotionen att statliga medel skulle anvisas för jubileumsåret för . Riksdag och regering bör vara mycket sparsamma med att utropa jubileumsår, i synnerhet för enskilda personer. Varje ställningstagande för ett jubileum kan tolkas som ett indirekt ställningstagande emot de händelser och personer som inte får något jubileumsår. har jubileet ägt rum, men behöver inte firas även om det vore i enlighet med principerna för övergångsregeringens budget. Vi avvisar därför på anslag 1:2 som avser Bergmanåret. Liberalerna välkomnar regeringens ökade anslag för att gynna de fria konsterna, men ifrågasätter om konsten blir särskilt fri om tillskottet fördelas i fem olika påsar varav den minsta omfattar . En satsning på fri konst, där politiken ska hålla armslängds avstånd, bör rimligen ge de bidragsgivande myndigheterna möjlighet att prioritera också mellan olika konstformer. Det bör också vara möjligt att stödja kulturyttringar som inte helt låter sig definieras inom de fack som kulturpolitiken indelats i. Vi avvisar därför de föreslagna utgiftsökningarna om på anslag 2:2, på anslag 3:1, på anslag 4:2, på anslag 4:4 samt på anslag 5:2, till förmån för under anslag 1:2 som ska vara tillgängligt för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken som omfattas av regeringens föreslagna satsning. För att svenskan ska vara ett fullt ut samhällsbärande språk behöver det finnas en fackterminologi på svenska inom alla samhällsdomäner. Den svenska terminologiverksamheten är inne i en stor omställningsprocess. beslutade regeringen att flytta ansvaret för terminologifrågor till och folkminnen (ISOF), och avvecklas () som har arbetat med terminologifrågor . Det är av stor vikt att säkra kontinuiteten och ge terminologiarbetet förutsättningar att fortsätta bedrivas på en hög nivå. Av den orsaken gör Liberalerna en riktad förstärkning av anslagspost 3:3 och folkminnen på för terminologiarbetet. Det kulturarv som finns i är en del av mänsklighetens gemensamma kulturarv och ska hållas tillgängligt för kommande generationer. Museernas roll som bildningsinstitutioner och deras forskningsanknytning ska stärkas. Liberalerna välkomnar att vissa museer vill erbjuda fri entré som ett sätt att öka människors tillgång till kulturarvet, men det ska vara upp till respektive museum att avgöra om och hur. Regeringens reform omfattar därtill bara vissa av de centrala museerna. Vi vill lägga mer än regeringen och utforma anslaget som ett sökbart bidrag tillgängligt dels för samtliga museer och utställningar som tar del av statens stöd till museer och utställningsverksamhet, dels för läns- och regionmuseerna. Det innebär att vi minskar anslag 8:1 med , och i stället lägger på ett nytt anslag 8:7. Vi avvisar också de som regeringen vill fördela till anslag 8:1 till och Statens museer för världskultur.