mot · H6021776 · 2018-11-29 00:00:00 — Norra viktiga öst–västliga utvecklingsperspektiv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att i samverkan med EU, och utveckla och säkerställa de öst–västliga förbindelserna mellan och Mo i , inkluderat Kvarkentrafiken, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fasta på önskan om att studera förutsättningarna för elektrifiering av –och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att av näringslivsskäl öka det nordiska samarbetet i infrastrukturfrågor och tillkännager detta för regeringen. Det nord-sydliga perspektivet behöver kompletteras med en tydligare utveckling av hela norra allt viktigare öst-västliga utvecklingsperspektiv. Den allt starkare integrationen när det gäller näringsliv, kultur, besöksnäring och arbetsmarknaderna i , och leder till att framförallt E12:an i samspel med –och färjeförbindelsen mellan och behöver utvecklas. Inom ramen för det av Europeiska unionen medfinansierade projektet ”Alignment of the ” framgår behoven av nödvändiga investeringar i såväl anslutande landinfrastruktur som en ny innovativ färjelösning för att säkerställa sjöfartskopplingen mellan och . Denna länk utgör den enda fungerande internationella färjelänken norr om . Utan denna förbindelse skulle viktiga delar av näringslivet och många medborgare drabbas hårt. skulle också miljön och trafiksäkerheten försämras då transporter av gods och personer skulle tvingas till långa omvägar – antingen via /eller via . Länken har också en transeuropeisk funktion i och med dess koppling till EU:s prioriterade transportnätverk TEN-T (), samt en del av väg E12 (Comprehensive) mellan Mo i och . finns ett ökat intresse för nordiskt samarbete. Samarbetet mellan de nordiska länderna är bland de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen. Det politiska samarbetet bygger på gemensamma värderingar och en vilja att bidra till en dynamisk utveckling och öka kompetens och konkurrenskraft. Målet med det nordiska samarbetet är både att göra det attraktivt att bo, arbeta och bedriva verksamhet i och att stärka de nordiska länderna internationellt. Det gör de nordiska länderna genom att samarbeta inom en lång rad områden som till exempel forskning, miljö, välfärd och kultur. Med basnäringen som grund har många företag utvecklats och etablerat sig på den nationella och internationella arenan. Universiteten i och har skapat en grogrund för utveckling och etablering av kunskapsintensiva företag med kopplingar runt om i världen, inte minst i öst-västlig riktning. Näringslivsstrukturen är starkt kopplad till råvaruindustrin. Ett flertal industriföretag finns därutöver etablerade, vilka producerar mot en internationell marknad. I hela norra växer besöksnäringens andel av näringslivsstrukturen. har fortsatt industriell tillväxt och norra basindustrier är dessutom viktiga leverantörer av produkter till konsumenter inom övriga EU och av insatsvaror för vidare förädling vid industrier i hela värden. Batterifabriken etablering i kommer innebära 2 000 nya jobb och ytterligare 1 000-tals arbetstillfällen bedöms växa fram inom regionen. Och den senast aviserade investeringen med behov av hög kapacitet över kvarken är skogsmaskinsföretaget expansion i . Gruvnäringen och de skogsbaserade näringarna investerar nu för fullt. bygger till exempel ut anrikningsprocessen för och har ökat brytningen i Kankbergsgruvan och Kristinebergsgruvan för brytning av zink, koppar, guld och silver. På energisidan sker stora investeringar inom bioenergi och vindkraft. I inlandet satsas på testverksamhet inom förnybar energi som vindkraft och bioenergi. Besöksnäringen har stora planerade investeringar i /, och . Export och import hänger ihop. De länder och regioner som vi exporterar mycket till tenderar också att vara stora avseende vår import. Exportindustrin är dessutom i hög utsträckning beroende av importflöden för slutprodukten. Råvaror och produkter som exporteras, förädlas och importeras är beroende av snabba och effektiva transporter. Flera funktionella arbetsmarknadsregioner vidgas. I norra delen av landet kan man inte minst ur ett gruv- och besöksnäringsperspektiv se en framtida arbetsmarknadsregion som inkluderar , men också och i viss mån . Resor och transporter ökar också över landgränserna i nordligaste . Besöksområdena i norska och svenska fjällvärlden blir allt mer sammanhängande. För utveckling av samtliga näringar är infrastrukturen viktig. Inte minst finns det stora möjligheter för näringslivet om de öst-västliga kommunikationerna förbättras. Den smalaste delen av är Kvarken. Avståndet från kust till kust är och mellan de yttersta öarna endast . Det finns ett historiskt långt samarbete över Kvarken. De tre österbottniska landskapen har ca 450 000 invånare. Drygt 100 000 av dem har svenska som modersmål och många av de 350 000 personer som har finska som modersmål kan också svenska. Den svenska delen av samarbetsregionen omfattar 15 kommuner i med 250 000 invånare och i med 60 000 invånare. I har befolkningen koncentrerats till kusten med mycket gles bosättning i inland och fjälltrakten. Fjälltrakterna har dock närheten till de mera tätbefolkade delarna i norska Helgeland och Nordland som en möjlig tillväxtfaktor. För att nå ytterligare förbättringar är förbindelsen över Kvarken en nyckelfråga. Den finska regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för att stärka arbetet och även har uttryckt stöd och är involverade i arbetet. Det vore på sin plats att gjorde det samma. I pågår ett påtagligt arbete med att förbättra omlastningsmöjligheter i samt elektrifiering av järnvägen mellan och . Elektrifieringsarbetet har färdigställts, och beräknas ge förbättrade godsflöden. Färjetrafiken mellan och är starkt begränsad, vilket gör att många transporter mot och det inre av väljer lastbil via omvägen förbi . Svenska transportstödet motverkar här underlaget för öst-västliga transportflöden. Detta är i vissa fall olyckligt då en betydligt större transportmängd av ekonomiska skäl väljer hjulburna transporter med belastning på vägnät och miljö. En annan form av regionalt näringsstöd för transporter borde utarbetas där omlastningscentraler och stöd till annan logistik underlättar en omställning till järnväg och båt. Trafiken över Kvarken har stor betydelse även för våra norska vänner och för dess industri, främst fiskeindustrin med deras marknader österut. kommun och har bildat ett gemensamt rederiaktiebolag för att säkerställa färjetrafiken över Kvarken nu och . och region tillsammans med kommun har tagit riskerna och kostnaderna medan svenska staten mest har tittat på. EU anser att projektet är av stor vikt; därför har Kvarkentrafiken beviljats . Pengarna är ämnade för det första skedet, då trafiken planeras. I nästa skede ska en ny färja upphandlas. Men det viktiga är ställningstagandet från EU. Beslutet gör att Kvarkentrafiken finns med på listan med godkända projekt framåt. Att samarbetet kommit långt på nivå visar att kommunerna värderar trafiken högt. Det är mycket bra att kommunerna driver frågan men trafiken är av stor nationell betydelse och då borde svenska staten vara en aktivare part. Färjan är mycket viktig för både gods- och persontrafik, för utbyte och fortsatt samarbete över region- och nationsgränser. Färjan mellan och är det mest konkreta exemplet på samarbete över Kvarken. Det är ändå inte helt enkelt, landgränserna är ett hinder att övervinna. Att samarbeta kring logistiken och färjetrafiken har varit ett naturligt steg för och . funderar städerna på nya samarbeten. Universitetsvärlden är en samarbetsfråga och specialsjukvården en annan. Det har inom ramen för projektet of the utvecklats ett nytt koncept för att säkerställa en ny, miljöanpassad och innovativ färjelösning mellan och . Region har på olika sätt stöttat detta arbete tillsammans med olika aktörer i , men också i och . har nuvarande färjetrafik utvecklats till en tillförlitlig transportlänk för gods och passagerare. De regionala nyttorna är påtagliga för länets näringsliv och medborgare. Passagerarvolymerna har ökat från drygt 40 000 till nuvarande cirka 200 000 på årsbasis och godsvolymerna har haft en liknande positiv utveckling. Detta innebär att såväl besöksnäringen som övrigt näringsliv och samhällsfunktioner – framför allt inom utbildning och sjukvård – dragit tydlig nytta av denna nationellt viktiga länk mellan och . Dessa insatser skulle kunna mötas upp via länstransportplanen för , där det i förslaget till denna finns medel avsatta för att stödja både utvecklingen av den statliga järnvägsinfrastrukturen och ytterligare nödvändiga åtgärder i hamn. I är hamn utpekad som comprehensive port i EU:s TEN T-system. Den nuvarande färjan närmar sig ”åldersstrecket” och behöver därför ersättas med en ny. På finländsk sida har regeringen markerat att den är beredd att garantera finansieringen av själva bygget av en ny färja. Vi beklagar att den inte är beredd att på samma sätt medfinansiera en ny färja men det skulle underlätta om den på andra sätt bidrog i stödet av utvecklingen i . Färjan är en del av projektet of the Bothnian Corridor som ska förena med övriga delar av i öst-västlig riktning. Projektet går in i sin tredje fas då bland annat färjan och den landbaserade infrastrukturen ska byggas. Men det rör sig om stora pengar. , som ägs gemensamt av kommun och , ska tillföras ägarkapital på av respektive ägare. Dessutom lånar båda parter var i Europeiska investeringsbanken, EIB. kommer att beställa och äga det nya fartyget, som beräknas att börja byggas . har godkänt motsvarande finansiering för sitt 50-procentiga ägande av en ny färja för Kvarkentrafiken. godkände finansieringen vid sitt styrelsemöte . Vi anser därför att det finns skäl för att regeringen agerar stödjande i infrastrukturella insatser kopplade till en ny färjelösning. Utöver de åtgärder som krävs avseende hamninfrastruktur kopplat till den nya färjelösningen, finns också ett stort behov att säkerställa en god funktion av framför allt järnvägen mellan och färjeterminalen i . Region understryker vikten av en elektrifiering av hela sträckan –. Detta för att uppnå fulla systemeffekter i stråket och utgör en viktig nod i järnvägssystemet. föreslår en första etapp mellan och i +10 %-alternativet. Regionen anser att det finns stora skäl att åtgärden ska prioriteras ytterligare och finnas med som namngivet objekt i planen som genomförs i närtid. Motiven för detta är flera och mycket starka. Det har skett, och kommer även framgent ske, en betydande tillväxt av transporter av skogsråvara på järnvägen och i närtid bedöms denna uppgå till cirka en miljon ton . SCA har genomfört betydande investeringar i sin terminal i och i finns NLC Storumanterminalen som hanterar omfattande volymer, vilket kommer att öka när det planerade anslutningsspåret till söderut blir färdigt. Elektrifieringen är även av stor betydelse för att säkerställa en fullgod persontrafik mellan och då en elektrifiering innebär en mycket viktig förutsättning för att Norrtåg även ska kunna bedriva trafik på denna sträcka. Persontrafiken är viktig även för bland annat nuvarande arbets- och studiependling, resor som är kopplade till samt besöksnäringens behov. Arbetsförmedlingens planerade etablering av 100 nya arbetstillfällen i ställer även den stora krav på effektiva personresor längs stråket –. Region har tidigare inom ramen för länstransportplanen anvisat medel för att genomföra inledande arbeten med en järnvägsplan för elektrifiering –. I kommande länstransportplan finns även möjlighet att medfinansiera en elektrifiering. Utöver detta finns, vid ett snabbt genomförande, en rimlig möjlighet att erhålla medfinansiering via för om genomförandet kan vara klart innan år 2021:s utgång. Vi anser därför att det finns mycket goda skäl för regeringen att lyfta in den av föreslagna första etappen i kommande nationell plan samt att denna läggs in för genomförande inom planperioden. En samlad effektbedömning av elektrifiering av har gjorts av med en positiv slutsats. Eldriven tågtrafik är billigare och enklare än dieseldriven trafik. Att eldriven tågtrafik dessutom är bättre för miljön och klimatet är en extra fördel i jämförelse med dieseldriven trafik. Det är angeläget att kunna använda sig av hela potential både för person- och godstransport. Eldriven tågtrafik på hela öppnar för nya transportlösningar för det befintliga näringslivet som skapar utveckling och tillväxt. Vi anser att en elektrifiering av är en mycket angelägen investering som skapar nya utvecklingsmöjligheter för länets företag, för gods- och persontransporter, som det är en viktig insats i förbättringen av miljön. en del av regionen Den stora utmaningen för att öka den öst-västliga rörligheten av varor och tjänster är att lyfta transportkorridoren och en genomgripande förbättring av mellan och Mo i samt , , särskilt delen från norska gränsen till E6 i Trofors. Förbättringar av inom Helgeland är utlovade i den norska nationella transportplanen och är påbörjad i södra delen. Det finns stora möjligheter med detta och det är även viktigt för amerikansk export in i , , och andra befolkningstäta områden österut. Allt detta skulle gagna transporterna över Kvarken. Det behövs bättre standard på och en studie om att förlänga järnvägen till eller från till . Svensk politik behöver en nordlig dimension och en nordlig vision om hur vi kan utveckla de nordligaste regionerna i . En storflygplats i i och färjeförbindelserna över Kvarken är viktiga för hela norra , inte minst för vinterturismen med skidåkning i och Tärnabyområdet. Blir det dessutom nya gruvor i området skulle även det vara en tillväxtfaktor. För att åstadkomma förbättrad sammanbindning mellan det norska och svenska järnvägssystemet och få hög kvalitet på det öst-västliga transportstråket krävs en ny järnvägsförbindelse i regionen. I det underlag som utarbetas för den nationella transportplanen i har en sådan koppling aktualiserats; det är att även gör detsamma. bör därför få i uppdrag att i sin planering lyfta in strategiskt viktiga kommunikationer med norska Nordland och Helgeland. I utvecklingen mot en avancerad, kunskapsbaserad ekonomi blir investeringar i infrastruktur en allt viktigare konkurrensfaktor. En stabil förbindelse tvärs över från genom är en nödvändig satsning i det arbetet. Ett ökat nordiskt samarbete av näringslivsperspektiv, såväl nationellt som regionalt, i dessa frågor utgör en viktig del i utvecklingen och är ett starkt tillväxtområde. Genom ökad nordisk samverkan i infrastrukturfrågor kan vi driva fram en gemensam utveckling för de skandinaviska länderna.