mot · H5024166 · 2018-05-02 00:00:00 — Liberalerna vill även ge alla nyanlända elever extra lektioner i svenska och låta rektorerna få större möjlighet att anpassa läroplanen för dessa. Vi vill också halvera sommarlovet för nyanlända elever som behöver mer tid att läsa svenska. Ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets teoretiska program. Sammantaget omfattar denna satsning för . Förskolans betydelse för barns utveckling, inte minst gällande språkträning för nyanlända barn, är central. Vårt förslag om språkförskola för nyanlända återfinns i avsnittet om integration. Tioårig grundskola och mer tid för lärande I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och skolstarten sker . Regeringen har valt att göra den tidigare frivilliga förskoleklassen obligatorisk. Liberalerna vill i stället att den ordinarie skolstarten sker även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen omvandlas till den första av tio årskurser i . Fördelen med detta är att läroplan och kunskapsmål börjar tillämpas redan för vetgiriga sexåringar och att skollagens rätt till stöd gäller sexåringarna. För införande av tioårig grundskola reserverar Liberalerna . Liberalerna vill utöka den generella undervisningstiden så att den närmar sig ett OECD-snitt; inte minst bör denna utökning av undervisningstiden ske inom ämnena idrott och hälsa och matematik. För att finansiera fler undervisningstimmar i generellt avsätter Liberalerna . Därtill gör Liberalerna ett särskilt tillskott på för fler matematiktimmar i högstadiet. Gymnasieskola med fler vägar till yrkeslivet Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. Det ska finnas yrkesprogram som är både två- och treåriga och treåriga studieförberedande program som ger behörighet till högre studier. Den tvååriga yrkesutbildningen ska organiseras som en yrkesskola som är sökbar för alla och utbildningarna ska ha tydligt yrkesfokus. Alla treåriga gymnasieprogram ska avslutas med ett samlat ämnesprov, ett nationellt examensprov, som en bekräftelse på den kunskap eleven har erhållit under sina gymnasiestudier. Liberalerna vill gå längre än regeringen när det gäller yrkesutbildningens utformning och föreslår en gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare ges ett ökat inflytande och ansvar för hela utbildningen, så kallade branschlärlingar. De moderna språkens ställning i gymnasiet ska stärkas. C-språket, det andra moderna språk man kan läsa på gymnasiet, minskar i intresse. Behoven av breda språkkunskaper växer och det krävs reformer för att ytterligare stärka incitamenten att läsa moderna språk, t.ex. genom att fler meritpoäng ges till fördjupade studier i moderna språk. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar vi det fria skolvalet. En förutsättning för friskolor är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. I stället för att begränsa valet av skola vill vi införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. Kommunala skolor ska också i begränsad omfattning kunna frångå närhetsprincipen för att få till stånd en jämnare fördelning av nyanlända och asylsökande i skolorna på samma sätt som de fristående skolorna kan frångå kösystemet. Lugn och arbetsro i klassrummen Internationella undersökningar visar att skolor har stora ordningsproblem. Vi vill införa mobilfrihet på lektionerna, ge skolorna möjlighet att ge eleverna skriftliga ordningsomdömen och skärpa lagstiftningen så att det blir lättare för rektorer att flytta elever som hotar och utövar våld mot andra elever. Liberalerna anvisar för satsningen på studiero och ordningsomdömen. Rättvisare betygsättning och central rättning av nationella prov Liberalerna anslår resurser för central rättning av nationella prov i gymnasiet. Regeringen har beslutat att göra de nationella proven i gymnasiets årskurs 1 och 2 frivilliga. Liberalerna vill att samtliga nationella prov i gymnasiet bibehålls och att Skolinspektionen begär in de nationella prov som skrivs och genomför en central rättning av dessa. Även proven i årskurs 9 ska rättas centralt. Skolinspektionen ska ges tydligare instruktioner att skärpa kraven så att de s.k. glädjebetygen försvinner och skolor som missköter sig ska, oavsett huvudman, tvingas att vidta åtgärder för att minska skillnaden mellan betyg och provresultat. Den yttersta konsekvensen för en skola som inte rättar till felaktigheterna är att tillståndet dras in. För att täcka de ökade lönekostnaderna för den centrala rättningen avsätter vi . De återkommande internationella kunskapsproven och Timss görs helt digitalt i . Att låta genomföra egna årliga datoriserade PISA-mätningar i alla teoretiska ämnen som inte har nationella prov med ett begränsat urval av elever på våren i årskurs 9 skulle koppla betygsättningen till kunskapsnivån. Det skulle vara ett effektivt sätt att minska betygsinflationen och få likvärdiga betyg. Utveckla vuxenutbildning och lärlingsjobb Det behövs nya former av vuxenutbildning och fler lärlingsanställningar. Alliansen inrättade , som ger eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov. har visat sig framgångsrik. Studietakten är hög och andelen examinerade som har arbete året efter sin examen ligger mycket högt. Med inspiration av vill vi gå vidare och införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen ska rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för andra. Liberalerna har kritiserat regeringen för att på toppen av högkonjunkturen göra kraftiga utbyggnader av den icke rättighetsstyrda kommunala gymnasiala vuxenutbildningen, eftersom det finns andra former av vuxenutbildning som snabbare leder till arbetsmarknaden i tider av arbetskraftsbrist. Av liknande skäl har vi under högkonjunkturen avvisat den nya stödformen studiestartsstöd, som fått begränsat genomslag. Vår grundläggande kritik kvarstår, som vi nu när konjunkturen är på väg att vända anser att en ytterligare analys krävs innan volymen på dessa satsningar ändras. Högre studier och forskning i världsklass Genom att förblir en högskole- och forskningsnation i världsklass kan nya företag och jobb skapas, men regeringen hotar kvaliteten på landets högre utbildning. Det kraftigt utökade antalet platser på högskolan har redan fått negativa effekter. uppmanade regeringen högskolorna att bredda rekryteringen genom att i praktiken sänka kraven så att fler skulle bli godkända. Regeringen har avskaffat den kvalitetsutvärdering av universiteten som alliansregeringen införde och ersatt den med ”självutvärdering”, där varje högskola utvärderar sig själv. Regeringens senaste förslag för att försämra kvaliteten är att det nu ska bli lättare att komma in på högre utbildning utan gymnasiestudier. Regeringens stegvisa ambitionssänkningar vad gäller kvaliteten i den högre utbildningen måste stoppas. Studiemedelssystemet ger möjligheter för alla, oavsett ekonomisk bakgrund, att bedriva högre studier. Det är en viktig del i Liberalernas politik för social rörlighet. De gjorda förändringarna i studiemedelssystemet ligger fast. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga forskningsanslagen höjdes med . Liberalerna anser att de historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. Liberalerna föreslår därutöver en kvalitetssatsning på hum-/sam-utbildningar vid högskolor och universitet, eftersom dessa utbildningar har låg andel lärarledda timmar. Varje människa behövs: förbättra integrationen En människas bakgrund ska inte få avgöra hennes framtid. Den övertygelsen ligger bakom liberalers engagemang för bättre integration. Den som flyttat till från ett annat land har med sig kompetens, erfarenheter och framtidsplaner. Invandringen har gjort bättre. Att det är möjligt att plugga, jobba och finna kärleken över gränserna handlar om varje människas frihet. Att företag kan rekrytera rätt kompetens, oavsett om det gäller kockar eller it-experter, är en nyckelfaktor för som dynamisk ekonomi. För forskningen och kulturlivet är utbyte över gränserna en självklarhet. har även tagit, och ska fortsätta att ta, ett stort ansvar för att ge förföljda människor en . Men vi måste också tala öppet om att integrationen inte fungerar tillräckligt bra. Liberalerna väjer inte för de problem som en misslyckad integrationspolitik fört med sig: arbetslöshet, bristande språkkunskaper, hedersförtryck och otrygghet i förorter och utanförskapsområden. Det behövs en liberal integrationspolitik som både ger människor fler möjligheter och ställer tydliga krav. Det handlar om att hålla ihop vårt land och att ge alla människor framtidstro. Den som invandrat till ska inte bara släppas över gränsen, utan också släppas in i samhället på riktigt så att hen kan bygga sin framtid. Liberalerna vill ha en human flyktingpolitik där alla EU-länder hjälps åt och där är med och tar sin del av ansvaret. Asylrätten ska värnas. Liberalerna är kritiska till de förslag som lagts fram om att inskränka asylrätten. Dagens svenska asylsystem, byggt på individuell prövning av asyl- och skyddsskälen och möjlighet att överklaga avslagsbeslut till domstol, är mer rättssäkert än ett system där politiker avgör vilka individer som får stanna. Men individuell prövning innebär också att den som bedöms sakna asyl- och skyddsskäl behöver lämna landet. När det av politiska skäl görs avsteg från detta urholkar det tilltron till asylsystemet. Liberalerna avvisar därför regeringens förslag om att en grupp på ca 9 000 unga vuxna ska kunna stanna på grund av motiv som inte har med asyl- eller skyddsskäl att göra. Den kostnadseffekt detta medför har inte inräknats i finansieringen av andra förslag i denna motion. Satsa på svenska språket Att kunna svenska är biljetten in i det svenska samhället, till frihet och självbestämmande. Att behärska språket ger större möjligheter att få jobb och en egen lön. Om fler utrikes födda kvinnor lär sig svenska och får en egen lön ökar deras frihet och självbestämmande. Och när en nyanländ kvinna får jobb skapas positiva effekter för hela familjen. Liberalerna har länge drivit frågan om språkets betydelse för integrationen. Svenska språket ska gå som en röd tråd på ett asylboende fram till svenskt medborgarskap. Vi vill ge alla möjligheter att lära sig svenska: i skolbänken, på jobbet och genom att vara delaktiga i samhället. Förskolan spelar en viktig roll för barns lärande och språkutveckling. Barn som gått i förskolan har lättare att klara skolan. Förskolan fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska och som inte heller har föräldrar som är svensktalande. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanlända föräldrars, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Liberalerna vill därför införa en obligatorisk språkförskola, , för alla nyanlända barn och barn till nyanlända. Språkförskolan ska ske i integrerad form i den vanliga förskoleverksamheten, men innebär att de nyanlända barnen får särskild träning i svenska språket. Detta kräver en statlig satsning på förskolans roll för språkutveckling. På samma sätt som görs inför förskoleklasser bör alla kommunens barn bjudas in till ett aktivt förskoleval för att öka möjligheterna för föräldrar att välja förskola. Uppskattningsvis 15 000 barn omfattas av reformen. Totalt kostar vår språkförskolereform . Korta och individanpassa sfi Det behövs ett ökat fokus på resultat i sfi (svenska för invandrare). Givetvis behöver hänsyn tas till att deltagarnas förutsättningar varierar mycket, men det är uppenbart att det för många tar alltför att klara av sfi-studierna. Vi vill därför införa en kontrollstation efter 52 veckors sfi-studier. Om endast begränsade studieresultat uppnåtts ska personen i stället ut i jobb eller praktik. Fler ska kunna lära sig svenska på jobbet. Sfi-undervisningen måste individanpassas mer. Det ska vara möjligt att plugga sfi , och för att kombinera med t.ex. föräldraledighet eller jobb. Även föräldralediga ska lära sig svenska och kommuner ska därför anordna kurser i svenska för föräldralediga, t.ex. inom ramen för öppna förskolan. Liberalernas satsningar på förbättrad sfi-undervisning för fler beräknas sammantaget uppgå till 2018. Kunskaper om det svenska samhället och demokratiska värderingar är centralt för att kunna bygga sin framtid i . Det ska vara obligatoriskt att delta i samhällsinformation och språkundervisning från dag ett. Alla ska få information om grunderna för vårt demokratiska, jämställda och sekulära samhälle. Den som vill bli medborgare ska göra ett språk- och samhällsprov. För att förbättra samhällsorienteringen samt påbörja arbetet med ett språk- och samhällstest för medborgarskap satsas 2019. Många nyanlända elever behöver mer tid i skolan för att klara skolans kunskapsmål. Vi vill ge nyanlända elever mer tid i skolan och extra undervisning i svenska. Det behövs särskilda insatser för skolor i utsatta områden där många nyanlända elever bor. Vi vill också se ett stopp för nya religiösa friskolor eftersom de bidrar till att parallella samhällen växer fram och motverkar integration. Under skolavsnittet i denna motion redogörs utförligare för våra skolsatsningar. Riktiga jobb ger självbestämmande Att jobba, försörja sig själv och vara med och bidra till samhället är grunden för att kunna bestämma över sitt liv och vara delaktig i samhället. Men för den som har låg utbildning, eller ingen alls, är det extra svårt att få jobb. Vi vägrar att hänvisa människor till bidrag, utanförskap eller till regeringens låtsasjobb. Ett riktigt jobb och en lön att leva på är alltid bättre, även om första jobbet är enklare och lönen något lägre. Liberalerna vill att fler människor ska kunna ta steget från utanförskap och bidragsberoende till egen försörjning. , , , och har alla pekat på att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. Med lite lägre lön på första jobbet och enklare regler för att anställa kan arbetsgivare ha både råd och möjlighet att anställa. Liberalerna föreslår en ny anställningsform, inträdesjobb, för nyanlända i och för unga upp till som saknar fullständig gymnasieutbildning. Lönen uppgår till av rådande ingångslön i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . Ingen arbetsgivaravgift behöver betalas. Inträdesjobb ger en ingång till arbetsmarknaden, inte en anställningsform . En person kan ha ett inträdesjobb i maximalt . Det finns de som hävdar att inträdesjobben handlar om att sänka löner för dem som redan har en lön. Det stämmer inte. Inträdesjobben handlar om att se till att människor utan lön faktiskt får en lön. Kostnaden för införandet av inträdesjobben beräknas första året till , för att de kommande två åren öka till respektive . Bredda och utveckla RUT-avdraget Alliansregeringen införde RUT-reformen som lett till att många nya jobb skapats och fler, många utrikes födda kvinnor, fått vita jobb med lön och pension. Vi breddar RUT-avdraget till fler tjänster och tredubblar taket i RUT-avdraget. vill vi se över införandet av ett bredare HEM-avdrag för personer . För att utveckla RUT-avdraget avsätter Liberalerna . Tydligare krav i etableringsinsatser Förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka. har pekat på att endast deltar i samhällsorienteringen, och även deltagandet i sfi-studier är för lågt. Det behövs en tydligare koppling mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning. Den som inte deltar måste få sänkt etableringsersättning. Fokus på jämställdhet och arbete mot hedersförtryck har liberaler kämpat för kvinnors frigörelse, och är ett av världens mest jämställda länder. Liberal integrationspolitik har ett självklart fokus på jämställdhet, kvinnors frihet och självbestämmande. Därför är det centralt att svenska myndigheter inte bidrar till att upprätthålla strukturer som minskar kvinnors frihet. Kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar på att jobba, försörja sig, lära sig svenska och stå på egna ben. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna . Det handlar om att försvara flickors och kvinnors, likaväl som pojkars och mäns, frihet och om att motverka framväxten av parallellsamhällen. Liberalernas öronmärkta fyraårssatsning på för att bekämpa hedersförtrycket ligger fast. Liberalerna har bl.a. drivit på för att införa lex – en regel om straffskärpning vid brott med hedersmotiv – samt totalförbud mot barnäktenskap. Därtill vill vi att utvisning ska ske i fler fall där en person har dömts för brott med hedersmotiv. Det civila samhället gör ett ovärderligt arbete för att stötta unga tjejer och killar men också kvinnor och män som är offer för hedersförtryck. Vi vill ge mer stöd till förortens feminister och organisationer som bekämpar hedersförtryck som vi säger nej till bidrag till organisationer som motverkar jämställdhet och integration. Bryt fattigdomsfällan i bidragssystemen En ny arbetslöshet har fått fäste i . Det handlar framför allt om nyanlända och unga utan gymnasieutbildning som inte får fotfäste på arbetsmarknaden. Som en konsekvens av detta fördjupas bidragsberoendet och blir i många fall permanent. Våra förslag för att bryta fattigdomsfällan i bidragssystemen är generella, men har en särskild betydelse i vår integrationspolitik för att människor som kommer till ska kunna stå på egna ben och slippa långvarigt bidragsberoende. Det krävs en ny politisk inriktning, där bl.a. dessa åtgärder behövs i närtid. Sänkt skatt för den som går från bidrag till jobb Det måste löna sig att arbeta i förhållande till att leva på bidrag. Liberalerna föreslår en riktad skattesänkning genom att principen ”hälften kvar” införs för den som lämnar försörjningsstöd för arbete. Genom att den s.k. jobbstimulansen utvidgas från dagens till kan en person med försörjningsstöd får behålla mer av en inkomstökning. Kostnaden för detta uppskattas till . Genom att fokusera på vad människor kan bidra med visar samhället tilltro till människors förmåga. Samhället ska ha aktivitetskrav på arbetsföra människor med försörjningsstöd. Det kan handla om att läsa sfi, ta ett praktikjobb eller att söka arbete även utanför kommungränsen. Alla kommuner ska tillämpa villkor om motprestation för försörjningsstöd för den som är arbetsför. krävs det en nettoinkomst på för en ensamstående utan barn för att det ska löna sig att arbeta i förhållande till försörjningsstödet. För barnfamiljer ligger tröskeln ännu högre. Det är viktigt att kommunerna agerar så att inte tröskeln för när det lönar sig att arbeta förskjuts upp i inkomstskalan. Det krävs därför en genomgripande reformering av bidragssystemen. Det behövs en bidragskommission som ska ta fram fler förslag på hur man kan bryta det långvariga bidragsberoendet. Det kan handla om att se hur bidragen bör minska för personer som aktivt förlänger arbetslösheten genom att tacka nej till jobberbjudanden eller undersöka om etableringstillägget kan individualiseras. En annan fråga som behöver belysas är ersättningar för boendekostnader inom ramen för ekonomiskt bistånd. Tydligare regler för kvalificering in i välfärdssystemen Det är viktigt för legitimiteten i välfärdssystemen att vissa grupper inte särbehandlas. Därför föreslår Liberalerna att de särskilda regler som finns för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande vad gäller aktivitets- och sjukersättning samt garantipension tas bort. Med förändringen kommer flyktingar att behandlas på samma sätt som anhöriginvandrare och andra kategorier av invandrare. Detta innebär en sammantagen kostnadsminskning med inom aktivitets- och sjukersättningen och inom garantipensionen. Rättssamhället har förlorat sin legitimitet och kontroll i många utsatta bostadsområden och förorter. Många upplever att samhället övergett dem. Det är viktigt med förebyggande arbete, skola och jobb för att barn ska få en bra start i livet. Men det räcker inte. När det går snett måste samhället reagera. Rättsstaten måste återupprättas. Och framför allt: fler måste få hopp om framtiden genom jobb, lyckade skolresultat och en bättre boendemiljö. behövs stora satsningar på fler poliser och fler trygghetsvakter. Det behövs också mycket tidigare sociala insatser för att fånga upp ungdomar på väg in i kriminalitet. Skolan i många utsatta områden har stora utmaningar. Liberalerna anser att de elever som har sämst förutsättningar ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna. Detta beskrivs närmare i avsnittet om skolan i denna motion. Bostadssegregationen är ett betydande samhällsproblem. Vi vill ha fler hyresrätter men vi vill också att det ska finnas bättre valmöjligheter att äga sin bostad – även i de utsatta områdena. Trångboddhet får stora sociala konsekvenser särskilt för barn. Otillåten vidareuthyrning måste motverkas. Eget boende (EBO) ska inte avskaffas men dess negativa konsekvenser måste begränsas. ska kunna begränsa EBO i vissa kommuner eller kommundelar. Gör livet större för fler Frihet för människor med funktionsnedsättning LSS-reformen var ett stort framsteg i arbetet för full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättningar. Det mest uppmärksammade inslaget i reformen var rätten till personlig assistans. Tanken var att människor som är beroende av olika stödinsatser skulle få ett reellt inflytande över sina liv, t.ex. över vem som skulle ge hjälp och stöd. Möjligheten att få personlig assistans har dock urholkats genom allt snålare rättspraxis, genom låga och uteblivna uppräkningar av schablonersättningar och genom ett ensidigt fokus på kostnadskontroll. På grund av regeringens krav på att hålla tillbaka utvecklingen av antalet personer med assistans och på snålare rättspraxis har ett mycket stort antal människor förlorat rätten till statlig assistansersättning. Andelen som beviljas assistansersättning vid en ny ansökan är lägre . Regeringens utredning om LSS har med ensidigt fokus på kostnadskontroll spätt på oron i stället för att skingra den. Det behövs en utredning. LSS-reformen är över två decennier gammal. Den är lappad och lagad, som samhället och situationen för personer med funktionsnedsättningar förändrats. Men fokus i utredningen måste vara att utveckla LSS-reformen, inte att avveckla den. Det räcker dock inte med förändrade direktiv till utredningen. Oron behöver skingras . Det behövs tydliga besked att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. hade 16 152 personer insatsen personlig assistans via LSS med via . var det 14 803 personer. Om andelen av befolkningen skulle ha varit densamma som 2014 skulle antalet personer vara ungefär 17 200. Det betyder att det är 2 400 personer som har drabbats av LSS-nedskärningen. Vi avsatte i vår budget för mer än regeringen , för att möjliggöra mer generösa bedömningar av rätten till statlig assistansersättning. Men eftersom nedskärningarna fortgått bedömer vi nu att vi behöver lägga sammanlagt mer än regeringen. Bakgrunden är att det är fler som har drabbats än vad som har uppmärksammats. Satsningen handlar om att återställa LSS för de 2 400 personer som blivit av med den på grund av regeringens politik. Personlig assistans är en avgörande frihetsfråga. Personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. För oss liberaler är det alltid prioriterat att öka friheten för dem som är i störst behov av andras hjälp. Vård och tid i vården Alla ska kunna lita på att vården finns där när man behöver den. Svensk hälso- och sjukvård ligger i topp i internationella jämförelser när det handlar om medicinska resultat.