mot · H6022992 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Läget på svensk arbetsmarknad Fler och bättre nystartsjobb Lägg ner Arbetsförmedlingen i nuvarande form Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga De arbetsintegrerade sociala företagen Fler behöver arbeta mer och längre Den särskilda löneskatten för äldre Utöka undantagen från turordningsreglerna i LAS anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för unga upp till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer som har tagit en akademisk examen före utgången av det år de fyller 25, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag i max 24 månader för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhöjt jobbskatteavdrag för personer över 64 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa nedtrappningen av jobbskatteavdraget för månadsinkomster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anställningsformen inträdesjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen introduktionsjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kräva kollektivavtal för nystartsjobben och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen extratjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen moderna beredskapsjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönetaket i nystartsjobben till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa socialt handledarstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att införa ankarjobb som sysselsättning till långtidsarbetslösa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort den särskilda löneskatten för äldre arbetstagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till jobbskatteavdrag för äldre så att det gäller från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningstiden från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förändringar i reglerna för konfliktåtgärder inom arbetsrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till graviditetspenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en rätt att göra avdrag i deklarationen för arbetslöshetskasseavgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra reglerna för deltidsbegränsningen inom arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att införa en arbetsmiljödeklaration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslaget till lån för körkort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka taket i a-kassan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönebidragen för personer med nedsatt arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. Denna motion för utgiftsområde 14 innehåller arbetsmarknadspolitik och följaktligen partiets förslag för att utveckla arbetsmarknaden och arbetslivet. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (KD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Tabell 2 Anslag –2021 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete, eller annan meningsfull sysselsättning att gå till, är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mycket mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Den handlar också om förvaltarskap och om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stor. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Den som har ett arbete har också bättre förutsättningar både att bilda familj och att ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder inte på något sätt att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att möjligheterna att få livet att fungera blir betydligt bättre med ett arbete och en egen försörjning. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fyra av fem nya jobb skapas i de små och medelstora företagen. Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Att skapa bästa möjliga jordmån för en ökad sysselsättning är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. Läget på svensk arbetsmarknad I finns stora strukturella utmaningar. Arbetslösheten förväntas bottna på , trots stark högkonjunktur, enligt . Det är en högre lägstanivå än jämförbara tidigare konjunkturtoppar. Andelen och antalet arbetslösa i utsatt ställning har ökat kraftigt, vilket resulterar i en tudelad arbetsmarknad. Medan den starka konjunkturen har inneburit en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildning, har utvecklingen inte varit lika stark för utsatta grupper på arbetsmarknaden. –2020 beräknar Arbetsförmedlingen att andelen inskrivna arbetslösa med utsatt ställning på arbetsmarknaden kommer att utgöra av samtliga inskrivna arbetslösa. För dessa människor är trösklarna in på svensk arbetsmarknad alltför höga, något som , och länge påpekat. En grupp som har särskilt svårt att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden är utrikes födda med bristfällig utbildning. tillhör en klar majoritet av alla inskrivna på Arbetsförmedlingen den gruppen, och andelen förväntas växa. har ett av de största sysselsättningsgapen inom hela EU mellan utrikes och inrikes födda. Arbetslösheten bland utrikes födda var 2017, jämfört för inrikes födda. Bland de utrikes födda med endast förgymnasial utbildning uppgick arbetslösheten till . Detta avspeglas också i etableringstiden på arbetsmarknaden som har ökat . 2017 beräknades det att hade av de kvinnliga flyktingarna och av männen kommit i arbete. Det skulle behövas tusentals nya jobb med låga eller endast grundläggande utbildningskrav, men tillhör de länder som har lägst andel sådana arbeten i hela EU. För att fler vuxna ska få ett jobb att gå till, och fler barn ska få se sina föräldrar gå till jobbet, måste därför risken och kostnaden att anställa minska. Vi ser också ett stort behov av att förlänga arbetslivet. För att klara de demografiska utmaningarna krävs det att fler jobbar fler timmar och år över en livscykel. Vi måste förlänga arbetslivet genom att höja den ålder då människor går i pension. Lika viktigt är att tidigarelägga inträdet, både för unga som saknar eftergymnasial utbildning och för de som studerar på högskola eller universitet. studenter tar i genomsnitt examen betydligt senare än studenter i andra . Andra som har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är äldre och personer med funktionsnedsättning. Vi ser med stor oro hur regeringen på olika sätt försvårar för människor i dessa grupper att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. Exempelvis har regeringen höjt den särskilda löneskatten för att anställa äldre. Långtidsarbetslösa i allmänhet är naturligtvis också en grupp som har en utsatt situation. För dessa människor behövs det nya insatser för att öka möjligheterna för att de ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden med riktiga jobb. vill att full sysselsättning ska vara det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken. Av olika skäl kan alla inte arbeta heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Med fler sysselsatta skapas förutsättningar för starkare familjer, men också resurser som kan användas för att förstärka de offentliga finanserna och öka resurserna till välfärden. Det är också ett faktum att den stora klyftan i går mellan de som har ett jobb och de som står utan. Med andra ord är tillkomsten av nya jobb den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan. Den stora utmaningen i svenskt arbetsliv är svårigheterna för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Utbildningsnivån hos utrikes födda är väsentligt lägre än för inrikes födda. Konkurrensen om de arbeten som har lägre kvalifikationskrav är mycket hård. För att fler ska få jobb krävs åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer inkluderande. Framförallt är behovet av fler jobb med lägre kvalifikationsgrad och lägre kostnad stort. är det land som har lägst andel s.k. enkla jobb inom EU. I syfte att möta olika gruppers behov och förutsättningar har politiken, ofta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utarbetat olika anställningsformer för att underlätta möjligheterna till anställning. Särskilt har incitament utarbetats som ska hjälpa de som står långt ifrån arbetsmarknaden och sänka kostnaden för arbetsgivaren att anställa. Det är viktigt att trösklarna till arbetsmarknaden sänks och att de hinder som annars motverkar anställning kan undanröjas. har sett en utveckling mot ett fördjupat utanförskap för personer med låg utbildningsbakgrund och utrikes födda. är arbetslösheten högre bland utrikes födda jämfört med inrikes födda. Den höga arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda och bland de stora grupperna utgör förmodligen största strukturella utmaning för åren framöver. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. föreslår att det dubbla jobbskatteavdraget, som finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en skattelättnad för unga upp till , för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller 25, för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Satsningarna sammanfattas i tabell 3. Tabell 3 Politik för utsatta grupper på arbetsmarknaden Dubbelt jobbskatteavdrag för personer upp till 23 år Dubbelt jobbskatteavdrag för den som tagit examen före 25 år Dubbelt jobbskatteavdrag för nyanlända Dubbelt jobbskatteavdrag för långtidsarbetslösa som går till arbete Förhöjt jobbskatteavdrag för 64-åringar Borttagande av särskild löneskatt för äldre För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är ofta skillnaden inte tillräckligt stor jämfört med att fortsätta leva på bidrag. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. Det dubbla jobbskatteavdraget som vi nu inför för unga, nyanlända och personer som varit utan arbete länge gör det betydligt mer lönsamt att börja arbeta och minskar kraftigt marginaleffekterna av att gå från bidrag och ersättningar till arbete. Satsningen gör även att det blir betydligt mer lönsamt att ta arbeten till den lön som inträdesjobben innebär. Inträdesjobben beskrivs mer i detalj senare i denna motion. Det dubbla jobbskatteavdraget ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Att som ung etablera sig på arbetsmarknaden tar allt . Etableringsåldern har ökat från 21 till 1990. Det beror till stor del på att fler väljer att läsa vidare på universitet och högskola, vilket också krävs av fler på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Men arbetsmarknaden har också blivit tuffare och kraven hårdare vilket gör att många ungdomar går arbetslösa alldeles för länge eller studerar fler kurser än de egentligen skulle vilja eller behöver. Det dubbla jobbskatteavdraget för unga är tänkt att öka drivkrafterna för ungdomar att söka och ta ett första arbete. Att man får behålla en större del av sin inkomst gör att det blir mer attraktivt att söka och ta ett jobb. Det gör också att fler breddar sitt sökande av arbete till fler branscher. När fler kan tänka sig att ta olika jobb skapas det också nya arbeten. Men det är inte bara de som inte läser vidare som etablerar sig allt . Jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension – men också för samhället i stort som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag därför att dubbelt jobbskatteavdrag även ska gälla för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Jobbskatteavdraget gäller då efter examen. Det dubbla jobbskatteavdraget ska även gälla för nyanlända personer som vistats i i högst . Den ökade tudelningen på arbetsmarknaden, där en majoritet av de arbetssökande i utsatt ställning utgörs av utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning, kräver insatser för att dessa människor inte ska fastna i utanförskapet. Att ha en arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att dessa personer ska kunna komma i egenförsörjning. vill därför göra det mer lönsamt att gå från bidragsberoende till arbete, genom sänkta marginaleffekter. Med dubbelt jobbskatteavdrag kommer nyanlända få behålla mer av sin inkomst i början, vilket ökar incitamenten för att hitta ett jobb och få fäste på arbetsmarknaden. Personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning inkluderas också i förslag om dubbelt jobbskatteavdrag. För denna grupp kommer skattenedsättningen att öka med längden på frånvaron från arbetsmarknaden, precis som nystartsjobben fungerar när det gäller arbetsgivaravgifter. För varje månads arbetslöshet så får den enskilde med dubbelt jobbskatteavdrag. Har man varit arbetslös får man med dubbelt jobbskatteavdrag, och har man varit arbetslös så får man med förhöjt jobbskatteavdrag. Tillsammans med nystartsjobbens nedsatta arbetsgivaravgift för den som varit frånvarande från arbetsmarknaden underlättar vi för personer att ta steget från ett långvarigt utanförskap till arbete. Vi vet av erfarenhet att skattelättnader för den enskilde i kombination med nedsatt arbetsgivaravgift kan vara effektivt – som i fallet med förhöjt jobbskatteavdrag för personer i kombination med lägre arbetsgivaravgifter. Svensk ekonomi befinner sig i en stark högkonjunktur med stabila tillväxtsiffror. De goda tiderna klarar dock inte att skymma det utanförskap som den bristande integrationen och den tudelade arbetsmarknaden representerar. Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda är markant och fortsätter växa. Det behövs fler än 100 000 nya jobb till utrikes födda för att sysselsättningen ska vara lika hög för utrikes födda som för inrikes födda. En annan grupp som har det svårt på arbetsmarknaden är ungdomar med bristande utbildning. I allt fler områden runtom i växer barn upp med föräldrar som inte går till jobbet. Om fler människor får chansen att arbeta istället för att leva på bidrag skapas förutsättningar för starkare familjer, men då ökar också utrymmet att satsa på skolan, sjukvården och polisen. En stor och ökande andel av de arbetslösa har svag förankring på arbetsmarknaden och svårigheter att etablera sig. Kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning, i kombination med omfattande administration och stela regleringar, leder till att det blir svårt för många att komma in på arbetsmarknaden. Det kräver nya vägar till jobb, lägre trösklar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Att arbetsmarknaden inte fungerar för de mest utsatta grupperna, bland annat nyanlända och unga med bristande utbildning, är ett av största samhällsproblem. Det leder till stora kostnader. För att förbättra integrationen och ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete föreslår tillsammans med övriga allianspartier en förenklad anställningsform – inträdesjobb – för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. De som berörs av reformen: Nyanlända, i . Tillfälliga övergångsregler ska gälla för att fånga upp nyanlända från migrationskrisen –2015, flyktingar som kommit får tillgång till inträdesjobben. Unga upp till utan fullständig gymnasieutbildning. Lönenivå och villkor: Lönen uppgår till av den rådande kollektivavtalade ingångslönen i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses gå till att lära sig arbetet på jobbet eller utbildning. Arbetsgivaren har inte skyldighet att organisera eller bekosta eventuell utbildning. Att ingå sådana avtal är frivilligt. Motsvarande provanställning som övergår i tillsvidareanställning därefter. En person får ha denna typ av anställning i maximalt . Om en person byter arbetsgivare fortsätter tiden att räknas ned. Arbetsgivaravgiften slopas , dvs. som personen har ett jobb inom ramen för anställningsformen. Anställningsformen kan kombineras med nystartsjobb. Inträdesjobben innebär en ökad utgift under UO 14 och regleras under Nya anslag. Som en följdeffekt av reformen påverkas även anslag 1:2 genom minskat åtagande av arbetslöshetsersättning, antalet nystartsjobb, under 1:12, förväntas öka då inträdesjobben går att kombinera med nystartsjobb. Det föreligger ett stort utbildningsbehov som kan överbrygga det kompetensgap många nyanlända besitter i relation till inrikes födda. Primärt behöver kunskaperna i svenska säkras men också färdigheter som efterfrågas på svensk arbetsmarknad. Som en följd av den migrationspolitiska överenskommelsen mellan , de övriga allianspartierna och regeringen ersattes yrkesvux och lärlingsvux med en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, kallad regionalt yrkesvux. Modellen syftar till att i större utsträckning möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Regionalt yrkesvux är tänkt att kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Ett villkor för statsbidraget är nämligen att minst tre kommuner samverkar och ansöker gemensamt samt att utbudet och utbildningarnas sammansättning planeras efter samråd med företrädare för både arbetslivet och Arbetsförmedlingen. Ett villkor för statsbidraget är också att de samverkande kommunerna sammantaget själva finansierar utbildning av minst samma omfattning som den utbildning som bidraget lämnas för. Efterfrågan på arbetskraft är stor som vi vet att det finns betydande matchningsproblem på arbetsmarknaden, där de personer som saknar jobb i för liten utsträckning är kvalificerade för de lediga jobb som finns. gör bedömningen att ytterligare platser behövs inom regionalt yrkesvux framöver. Vi avsätter , 2020 och 2021, vilket regleras under UO 16 anslag 1:13. I detta ingår även sfi med yrkesutbildning som presenteras nedan. Yrkesvux är en mycket framgångsrik utbildningsform, medan språkutbildningen genom sfi inte uppvisar samma goda resultat. Ett skäl till det kan vara att sfi-utbildningen i huvudsak organiseras så att personen först lär sig enbart svenska och därefter kan börja på en reguljär utbildning. Det gör målet om ett arbete mer avlägset och motivationen riskerar sjunka. Sfi med yrkesutbildning innehåller sfi-kurser och kurser på gymnasial nivå. En del av utbildningstiden är dessutom praktik inom de yrken som studieanordnaren erbjuder och det ger ofta goda chanser till arbete efter avklarad utbildning. Sfi-kurserna ger kunskap i det svenska språket men är också delvis anpassade för yrkesvalet och arbetsmarknadens krav, i syfte att ge en så komplett kunskap som möjligt i svenska. Utbildningen kan också skapa ett bättre sammanhang och motivation för eleverna att lära sig svenska när målet med utbildningen blir en yrkeskunskap och det finns en tydlig väg till egen försörjning. Behoven är stora. växte antalet elever som gick sfi , från drygt 142 000 elever till 199 000.