mot · H6021287 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga berörda myndigheter ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt för de landsbygdsnära näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så långt det är möjligt verka för nationell beslutanderätt över jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den svenska självförsörjningsgraden vad gäller livsmedel i termer av kvantitativa mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedelskedjans sårbarhet vid kriser behöver utredas och ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskapen behöver tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna för exploatering av jordbruksmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åkermarksinventering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om invasiva arter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ekologisk produktion ska främjas men ska utgå från marknadens efterfrågan snarare än att kvantitativa mål ska fastställas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en skatt på handelsgödsel inte bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål till dansk nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en skatt på vägslitage inte bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att lindra torkans konsekvenser för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att stödja avbytartjänster till animalieproducenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa kompetensförsörjningen för de areella näringarna och att anpassa utbildningarna mer efter näringarnas behov, särskilt i fråga om bristyrken, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja exporten av svenska livsmedel genom att prioritera arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja livsmedelsföretagen med kompetensutveckling när det gäller export och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska stödja satsningar på innovation och utveckling inom jordbrukssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga medel i högre utsträckning ska riktas till behovsdriven forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder rörande lagstiftningen kring CRISPR/Cas9 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt växtförädlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda lantbrukets möjligheter att i högre grad få tillgång till riskkapital samt underlätta för generationsskiften och inträden i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för minskad byråkrati för lantbruksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver minska byråkratin för lantbrukare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompetensen hos de myndigheter och kontrollanter som utför djurskyddskontroller behöver säkerställas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att felaktiga tvärvillkorsavdrag ska betalas tillbaka till lantbrukarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruk ska klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för som miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för enklare förprövning av nya djurstallar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler djurslag och fler sorters slaktavfall ska kunna brännas i gårdspannor och värmeverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn kring spridning och hantering av stallgödsel behövs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om metodutveckling för att slam i högre grad ska kunna brännas och återföras som växtnäring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vattendirektivet och dess förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad svensk proteinfoderodling och tillkännager detta för regeringen. För handlar landsbygd om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där. Med detta sagt så kan vi inte nog betona att utgör en helhet och vi anser att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet. En sverigedemokratisk landsbygdspolitik har sin utgångspunkt i konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Dessa näringar ger upphov till långa förädlingskedjor och stimulerar företagsamhet, sysselsättning och skatteintäkter på landsbygden. Många svenskar tar det öppna varierade kulturlandskapet för givet, helt enkelt eftersom man inte beaktar att om ingen brukar marken så växer den igen. Den som emellertid förstår sambandet mellan det brukade, öppna landskapet och en livskraftig landsbygd kommer förmodligen att vilja ha lantbruket kvar. Gränslandet mellan det öppna landskapet och andra naturtyper, som skog eller vattendrag, utgör habitat för många hotade arter. Att bevara det öppna landskapet har stor miljömässig betydelse. Det öppna eller brutna landskapet med ett aktivt jordbruk är också på många platser viktigt för besöksnäringen. Vi i vill heller inte se någon skarp linje mellan människa och natur. Mänsklig närvaro i naturen är en förutsättning för att den ska upplevas. Jordbruk, skogsbruk, fiske och turism är dessutom på många sätt betydelsefulla näringar för . EU-medlemskapet har medfört hård konkurrens för de svenska bönderna. På EU:s inre marknad konkurrerar svenska bönder med andra aktörer i övriga medlemsländer och måste då följa . finns omfattande lagstiftning vad gäller till exempel miljö och djurhållning, som i många fall är specifik för . Därtill är den svenska byråkratin ofta mer nitisk än i andra EU-länder vad gäller genomförande av EU-lagstiftning. I instruktionerna till samtliga berörda myndigheter bör det framgå att myndigheterna ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt, inom EU-reglernas ramar, för berörda näringar. eftersträvar att ska omförhandla villkoren för den Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare är det dock viktigt att vi på bästa sätt tar vara på de stöd som lantbruket kan få av den europeiska unionen för att stärka det svenska jordbruket, inte minst mot bakgrund av de enorma summor överför till . Vi motsätter oss vidare ytterligare maktöverföring till EU och vill i stor utsträckning använda rätt att under den tidiga granskningsperioden stoppa lagförslag eller delar av dem som inte är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Likväl är det viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit . Det innebär att vi, räknat i kronor och ören, producerar mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar. Detta är resultatet av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Effektivisering och sammanslagning till större produktionsenheter är i viss utsträckning en normal utveckling, men den dramatiska tillbakagången i produktionsvolymer är det inte. Vi i anser att det är en i grunden sund tanke att vi bevarar kunskapen och traditionen att producera våra egna livsmedel. Det är inte bara en ekonomisk fråga, utan handlar också om miljö, djurvälfärd, kulturarv och kulturgeografi. behöver också på grund av ett sämre säkerhetspolitiskt läge förstärka sitt totalförsvar, där stärkt självförsörjning vad gäller livsmedel är en viktig komponent. har ansvar för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Dock saknar det ansvar för beslut och genomförande. Ingen myndighet har något helhetsansvar för hela livsmedelsförsörjningen. Därför måste ansvarsfördelningen tydliggöras och livsmedelskedjans sårbarhet vid kriser behöver utredas. behöver anta kvantitativa mål för självförsörjningsgrad, där också betydelsen av en fungerande infrastruktur samt en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror behöver framhållas. anser att det långsiktiga målet bör vara att nå full eller nästan full självförsörjningsgrad avseende de livsmedel som är möjliga att producera traditionellt och naturligt i . Export och import är dock inget negativt i sig, utan naturligt i en marknadsekonomi. Jordbruksmark exploateras i hög grad vid nybyggnation. Huvudskälen är att det är lättare och billigare att bygga på jordbruksmark och att bostadsbehovet har ökat drastiskt. Det minskar möjligheter till självförsörjning med livsmedel, försvårar för vissa lantbrukare och biologiska livsmiljöer försvinner. Denna målkonflikt är reglerad i . 3 kap. 4 § säger bl.a. att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen. Samma paragraf säger att om ett väsentligt samhällsintresse finns för exploateringen så får man ändå bara exploatera om behovet inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Bestämmelsen ska alltså se till att man ska väga olika intressen mot varandra och jämföra konsekvenserna för exploatering av jordbruksmark och annan alternativ mark. Det har visat sig att i praktiken ger bestämmelsen ett mycket svagt skydd för jordbruksmark vid kommunernas planering av exploatering. hindrar bestämmelsen markägare att bygga på egen mark, eftersom den byggnationen handlar om ett enskilt intresse. vill att en översyn görs av bestämmelsen, med syfte att den ska fungera som avsett, att säkerställa en fungerande avvägning mellan olika samhällsintressen. Översynen ska även syfta till att bestämmelsen ska underlätta begränsad byggnation på egen mark. Vidare vill vi att och ska ses över med syfte att ge länsstyrelserna rätt att ingripa mot en plan som strider mot reglerna i om avvägning mellan samhällsintressen vid exploatering av jordbruksmark. Brukningsmetoder i jordbruket förändras beroende på flera faktorer, såsom regelförändringar, teknikutveckling, ändrad tillgång till bekämpningsmedel, ändrad efterfrågan och strukturrationaliseringar. Både ur ett miljöperspektiv och ett långsiktigt produktionsperspektiv är det en god idé att övervaka jordbruksmarkens biologiska status. På så sätt kan man upptäcka långsiktiga förändringar i biologisk mångfald och produktivitet. Det man upptäcker kan man sedan åtgärda. På skogssidan är de långa tidsperspektiven mer närvarande på många sätt. Skogen ägs och brukas också ofta av stora aktörer med större möjligheter att genomföra studier. Markinventeringar i skog är ett naturligt inslag. Skattemedel används också till dessa. Ytterst handlar det om att få underlag till miljö- och jordbrukspolitiken för att möjliggöra en medveten och effektiv politik, där alla aspekter av miljö och produktion vägs in. vill införa en åkermarksinventering med SLU:s rapport som grund. Invasiva arter är ett av de största hoten mot biologisk mångfald. Sent omsider har EU och fått regler. Ansvar för frågan har utdelats till myndigheter. anser att det är viktigt att noga följa utvecklingen för att se om regler och åtgärder är tillräckliga för att minska spridningen samt utreda effekterna på biologisk mångfald och de areella näringarna. Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark, skogsbryn, kan ofta erbjuda en biologiskt rik miljö. Alltmer ser man dock i de svenska landskapen en tvär kant mellan högvuxen gran och jordbruksmark. Brynets struktur och växtartsammansättning påverkar brynets betydelse för övrig biologisk mångfald. anser att om vi kan tillförsäkra en ändamålsenlig struktur och skötsel av tillräckligt många brynmiljöer, så kan de fungera som bärare av viktig biologisk mångfald utan att inkräkta alltför mycket på brukningsmålen gällande skog och jordbruk. Att se till att vi har biologiskt fungerande brynmiljöer kan alltså vara en av delarna i den effektiva miljöpolitik som vi förordar. Det är dock viktigt att främjandearbetet inte går ut över ägande- och nyttjanderätten. I rapporten mellan skogs- och jordbruksmark (SJV 2018:14) från ett samverkansprojekt mellan myndigheter ges ett antal rekommendationer för fortsatt arbete med att vårda dessa miljöer. vill inom jordbrukspolitiken med utgångspunkt från rekommendationerna betona behovet av: ─ forskning om samband mellan konkreta skötselåtgärder och artbevarande, ─ mer rådgivning och utbildning för personer verksamma inom lantbruksnäringen om metoder för bevarande och skötsel av dessa miljöer, ─ att bevaka betesmarksdefinitionen inom de nya EU-reglerna för jordbruksstöd så att de inte missgynnar övergångszoner på grund av förekomst av träd samt ─ att utreda, utveckla och informera om finansieringsformer, både på basis av EU:s stödformer och i form av nationella stöd, för att kunna ge skogs- och jordbrukare skäligt betalt för det arbete de kan utföra för att vårda och utveckla dessa känsliga miljöer. Ekologiskt och konventionellt jordbruk har en öppen och positiv inställning gentemot både konventionell och ekologisk odling och anser att dessa produktionsformer har goda förutsättningar att samexistera på marknaden. Svensk miljölagstiftning är relativt strikt och vi har inga negativa synpunkter gentemot konventionella odlare eller deras konsumenter. Vi ser det också som positivt att det finns ett ekologiskt alternativ för lantbrukare att höja sin lönsamhet genom att i högre grad diversifiera och nischa sin produktion. Det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden. Det är överhuvudtaget viktigt att producenter och konsumenter möts och att de konsumenter som är beredda att betala mer för olika kvalitéer har möjlighet att få sina behov tillfredsställda. Att ekologisk odling skulle vara ett problem eftersom det kräver större arealer är heller inte ett relevant argument utifrån en svensk kontext, snarare tvärtom utifrån en målsättning att hålla landskapen öppna och varierade. anser att det behövs fler åtgärder som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Regeringen har emellertid fastställt ett inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion som innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Vi anser inte att kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion behövs. En ökad ekologisk produktion bör främst bygga på rimliga konkurrensvillkor och förutsägbara regler där bönder, handel och konsumenter själva utvecklar det ekologiska konceptet. har kanske världens mest djur- och miljövänliga jordbruk, en tradition som vi i i princip vill bevara. Den nuvarande trenden, emellertid, medför en ständigt minskande svensk jordbruksproduktion vilket per automatik innebär ökad import av livsmedel från länder med lägre ambitioner på miljö- och jordbruksområdet. En förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald är ett livskraftigt svenskt jordbruk. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram, det finns bara om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur. Vi i motsätter oss regeringens nuvarande landsbygdsfientliga politik och är starkt kritiska till fortsatt höjda skatter på bensin och diesel. Därtill motsätter vi oss med kraft införande av en ny skatt på handelsgödsel. Den tidigare avgiften på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. användes den som ett skäl för att minska läckaget av gödning till vattendrag och minska tillförseln av tungmetaller till jorden. När det gäller frågan om näringsläckage finns ett flertal studier som visar att det snarare är geografi, jordart och djurintensitet som är avgörande än om odlingen bedrivs ekologiskt eller inte. motsätter sig därför att en skatt på handelsgödsel återinförs. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina grannar i , och anser att det är rimligt att skattenivån kring olika insatsvaror är densamma. Skatten på diesel för lant- och skogsbruket behöver därför sänkas till samma nivå som i , ca per liter, så att svenska bönder kan konkurrera på samma villkor som sina danska grannar. Detta är en relativt billig, men viktig reform som vi tror kommer att leda till att fler svenska lantbruk kan fortsätta vara verksamma och utvecklas. förslag riskerar att ytterligare missgynna många av de landsbygdsnära näringarna utifrån en internationell konkurrenssituation. Utredningen gör inga överväganden när det gäller geografiska eller sektorsvisa undantag och en vägslitageskatt skulle främst påverka de glesare landsbygderna negativt och de regioner som inte har tillgång till alternativet järnväg. Vägslitageskatten bör därför inte införas. mjölkbönder har haft en pressad situation. Priset på mjölk var redan lågt när det till följd av importstopp sjönk till för producenterna katastrofalt låga nivåer. Fluktuationer i pris på jordbruksprodukter är i sig naturligt och marknadsmässiga och geopolitiska faktorer kan självklart vara mycket svåra att förutse. Problemet för svensk mjölkproduktions del är att redan innan priset gick ned brottades den med onormalt höga produktionskostnader till följd av särlagstiftning och skattesatser som är högre för . Mjölkproduktionen skapar viktiga arbetstillfällen och bidrar till en livskraftig och levande landsbygd. Det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att svenska mjölkkor ska beta utomhus , men vi kan inte blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för mjölkbönderna i och med att ökat arbete och kostnader tillkommer. vill kompensera de svenska mjölkbönderna för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet, bl.a. genom att införa en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete. De försenade stödutbetalningarna har också påverkat många mjölkbönders lönsamhet negativt och har tvingat flera lantbruksföretag till konkurs och inställda betalningar. måste verka för att tidigarelägga och påskynda utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar till lantbrukarna så att dessa betalas ut . Sommarens svåra torka innebär en stor påfrestning för svenska lantbrukare. Påfrestningarna förstärks av de små marginaler som lantbrukare ofta har, till följd av låg lönsamhet i branschen. Långsiktigt är det viktigaste att öka lönsamheten genom att ge rimliga konkurrensförutsättningar för svenskt lantbruk. För att råda bot på de akuta problemen vill i tillägg till de medel som anslagits i ändringsbudgeten vika medel till gris-, fjäderfä- och äggproducenter och andra mindre produktionsgrenar som inte gynnas mycket av dieselskattesänkningen eller djurvälfärdsersättningen. har en av världens mest omfattande djurskyddslagar och många duktiga djuruppfödare. Vår lagstiftning kring djuromsorg är unik och går mycket längre än vad andra stora livsmedelsproducerande konkurrentländer använder. En god djuromsorg uppnås i de flesta fall för att lantbrukaren eftersträvar att djuren ska växa och må bra, där en god djurhälsa, tillväxt och produktion hänger intimt samman. Att djuren mår bra är också något som svenska lantbrukare sätter en heder i. ligger även bättre till om man jämför med hur det ser ut i övriga länder i EU, vi har friska djur och lägst antibiotikaanvändning. Detta utgör goda skäl att bevara och utveckla produktionen inom . Vi välkomnar att den svenska djurskyddslagstiftningen har gjorts mer målstyrd snarare än detaljstyrd, i enlighet med vår önskan. Det är viktigt att djurens hälsa ska vara i fokus som lagstiftningen nu anpassas till dagens animalieproduktion och dess behov. ser även positivt på att näringarna tar fram egna djuromsorgsprogram där djuromsorgen förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska landvinningarna kan tas till vara. Djurvälfärdsprogrammet är även ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion. Programmen kan bidra till både ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa och en ökad investeringsvilja samt stimulera nya innovationer och teknikutveckling. Många i förstår inte vilken press och vilken arbetsbörda det innebär att bedriva animalieproduktion. Det innebär ofta tungt arbete , veckan runt, . Många företagare kan stänga sin verksamhet och ta semester, men den som arbetar med animalieproduktion kan inte utan vidare lämna sina djur, det är till och med olagligt. För att ta semester måste man alltså som regel själv betala någon för att utföra daglig tillsyn av djuren. Många löser detta genom att aldrig ta semester, vilket innebär en stor risk socialt och hälsomässigt och i slutändan även en fara för de djur som bonden har ansvar för. vill utreda hur ett statligt medfinansierat stöd till en avbytartjänst för animalieproducenter skulle kunna utformas. De landsbygdsnära näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i och svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . Vi anser att det är av största vikt att fler av förslag blir verklighet. Enligt har en fortsatt kräftgång för det svenska jordbruket, som vi sett sedan EU-inträdet, lett till 20 000 förlorade jobb direkt kopplade till näringen och ytterligare 20 000–25 000 förlorade arbetstillfällen inom branscher som är indirekt påverkade av utvecklingen inom de landsbygdsnära näringarna.