mot · H6022898 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som avvikelse gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Tabell 2 förslag till anslag –2021 uttryckt som avvikelse gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Kommuner och landsting ansvarar för stora delar av det som är välfärdens viktiga verksamheter. Sjukvård, skola och social omsorg utgör merparten av kommunsektorns uppdrag. Därmed är också kommunsektorns ekonomiska utveckling av största vikt för att säkerställa en fungerande välfärd. Det som är mest betydelsefullt för att kommuner och landsting ska kunna upprätthålla och utveckla välfärden är skatteunderlagets utveckling. Hur antalet arbetade timmar utvecklas är därför av avgörande vikt för att välfärdsuppdraget i kommuner och landsting ska kunna säkerställas. Trots gynnsam konjunktur som inneburit att skatteunderlaget utvecklats positivt finns det därför anledning till oro, då den förra regeringens politik inte främjat fler människor i arbete. Under och Alliansens tid vid regeringsmakten –2014 stärktes välfärden, vilket inte minst syns i hur skattekraften, det vill säga skatteunderlaget per invånare, utvecklades . växte skattekraften från till , fasta priser, motsvarande , vilket är detsamma som en långsiktig förstärkning av kommunernas skatteintäkter och möjligheter att utveckla välfärden. ökade de kommunala skatteintäkterna med och den kommunala skatteintäkten per capita ökade . Den ekonomiska politik och välfärdspolitik som fördes med och Alliansen i regeringsställning resulterade i att resurserna till skola, sjukvård och omsorg ökade med mer än 100 miljarder i fasta priser. Resurserna ökade per invånare, per elev och per slutenvårdspatient. Också antalet läkare, barnmorskor och sjuksköterskor per invånare ökade. Resurserna till skolan ökade per elev, i alla skolformer och i fasta priser. För kommunsektorn är det avgörande att statliga styrsystem främjar en god hushållning av gemensamma resurser. Effektivitet och ändamålsenlighet är därför viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt landsting och kommuner att själva välja lämpliga metoder är exempel på god statlig styrning. Därför bör generellt sett regeringens gratisreformer avvisas. står kommunsektorn inför stora demografiska utmaningar som innebär att försörjningskvoten kommer att öka kraftigt , framför allt till följd av att den äldre befolkningen kommer öka drastiskt. Antalet personer i åldern 65–kommer öka med drygt 50 000 personer och antalet personer i åldern 80 plus med 200 000 under de två kommande mandatperioderna. Som stöd i att klara denna utmaning tillskjuter generella medel till kommunerna, utöver de många riktade satsningar vi gör inom sjukvård, äldreomsorg och skola. Vi ser också ett stort behov av att ge kommunerna förutsättningar att förstärka arbete för förebyggande och trygghetsskapande insatser. Vi presenterar under utgiftsområde 4 en rad kraftfulla förstärkningar av svenskt rättsväsende. Det är viktigt att dessa går hand i hand med satsningar på för att uppnå ett effektivt arbete för unga som riskerar att hamna i eller har hamnat i kriminella miljöer. avsätter 3 miljarder till ökade generella statsbidrag, 5 miljarder och 7 miljarder. Därutöver gör många andra satsningar på välfärden, genom strukturellt riktiga reformer. Därmed ser vi till att välfärdens resurser bibehålls och förstärks som vi sänker skattetrycket. Den viktigaste lösningen på de stora utmaningar som finns för kommunerna är att skatteunderlaget fortsätter öka kommande år. Därför är en effektiv jobbpolitik av avgörande betydelse för att kommuner och landsting ska kunna tillhandahålla välfärd med kvalitet. jobbförslag kommer att leda till fler arbetade timmar och en fortsatt god utveckling av skatteunderlaget vilket främjar välfärden. genomför två satsningar med syfte att förbättra villkoren för vårdens personal. För att avhjälpa arbetstopparna föreslår högre lön under de mest intensiva sommarveckorna, och för att kompetensförsörjningen ska fungera i glesbygden och en jämlik vård ska kunna upprätthållas satsar vi på högre fasta löner i dessa områden, bland annat för att komma ifrån ett omfattande och kostnadsdrivande nyttjande av tillfällig inhyrd personal. Landstingen kompenseras inom detta utgiftsområde för en del av dessa ökade fasta lönekostnader. genomför också en satsning på att förskolans småbarnsgrupper inte ska vara större än 12 barn. Kommunerna kompenseras inom detta utgiftsområde för en del av de ökade kostnader som denna reform innebär. avvisar flera av regeringens reformer som påverkar den kommunalekonomiska utjämningen. Mot bakgrund av att den rödgröna regeringen bedrivit en politik som slår mot jobb och företagande ser vi med oro på att man utökar det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden. Risken med denna politik är att färre jobb skapas, sysselsättningen minskar och möjligheten att möta det ökade offentliga åtagandet försämras. Den nedåtgående spiral som detta riskerar att skapa med ytterligare skattehöjningar och försämrade jobbmöjligheter vore skadlig för . I utgiftsområde 9 utvecklar vi vår syn kring de olika förslagen om kostnadsfri tandvård för unga, kostnadsfri sjukvård för personer och kostnadsfri mammografi och varför vi avvisar desamma. För att förbättra möjligheterna till simundervisning på idrottstimmarna avsätter vi . Det är viktigt att sådan simundervisning inte slår ut befintlig ideellt anordnad simskola, utan istället finns som ett komplement. Därför säger vi nej till regeringens satsning på simundervisning. Som ett resultat av den omstöpning av arbetsmarknadspolitiska program som vi vill se avsätter vi 87 miljoner för att kompensera kommunerna för den del som kan tänkas innebära försörjningsstöd. Vi höjer milersättningen i reseavdraget vilket innebär minskade inkomstskatteintäkter för kommunerna, vilket de kompenseras för fullt ut under detta utgiftsområde. Vi ger en kompensation till kommunerna för att täcka kostnader för dagbarnvårdare som med vårt förslag inte längre kommer att kunna göra avdrag för övriga kostnader i tjänst. Därigenom ökar anslag 1:1 med .