mot · H602136 · 2018-10-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för våldsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för vapenbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpning av lagen om brandfarliga och explosiva varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för köp av sexuell handling av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inbrottsstöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om butiksstölder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskärpning för misshandel av gravida och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld mot förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera undangömmande av tillståndslösa invandrare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagande av preskriptionstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återgång till tidigare straff vid ny brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktiga livstidsstraff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tredje gången gillt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerad mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa automatisk villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa straffrabatten vid otillåten utredning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvårande omständighet vid störande av allmän ordning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottslighet mot äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmildrande omständigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvisning alltid ska prövas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utvisning vid grov brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvisning på livstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagring av DNA och personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbspår för utvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstöd för tvångsutvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad nödvärnsrätt och tillkännager detta för regeringen. Inom flera områden ligger nivåerna på straffen klart under vad som enligt vår mening kan motiveras utifrån brottens allvar, offrens lidande eller samhällets skyldighet att bestraffa brottslingar, framförallt när det handlar om brott som orsakar fysiskt eller psykiskt lidande mot andra människor. Främst åsyftar vi alltså brott såsom vålds- och sexualbrott men även grovt integritetskränkande handlingar såsom inbrott i någons hem, stöld och rån. Denna kommittémotion tar ett helhetsgrepp på de straffskärpningar och påföljder som ser som allra viktigast att komma tillrätta med för att uppnå en nivå på straffen som står i proportion till brotten. Brottslingar som begått våldtäkt, mord eller andra fruktansvärda handlingar kan ibland komma undan eller i svenskt fängelse. Detta, menar vi, är inte i samklang med den allmänna rättsuppfattningen, ger inte offret och dess anhöriga upprättelse och verkar inte heller preventivt i någon större utsträckning. Straffet som utdöms är ofta i den nedre kanten av straffskalan, det genomsnittliga straffet för samtliga brottstyper ligger exempelvis i den nedre fjärdedelen av straffskalan. Våldsbrott är ett särskilt viktigt område där rättsskipningen måste stå i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. I gengäld mot att rättssamhället skyddar individer och straffar förövare har befolkningen accepterat att inte själva bruka våld eller skipa sin egen rättvisa. När förövare döms till korta fängelsestraff, samhällstjänst eller skyddstillsyn orsakar det slitningar för samhällskontraktet. vill därför se en generell översyn av tredje kapitel med utgångspunkten att såväl minimistraff som maximistraff ska höjas. Förslag till ändring i vapenlagen (1996:67) är det land i som har flest dödsskjutningar. I förhållande till befolkningen är skillnaden markant jämfört med de nordiska grannländerna; medan de andra är i en nedåtgående trend stiger antalet dödsskjutningar i . Ökningen beror på flertalet faktorer: ett ökat inflöde av illegala vapen, en våldsupptrappning mellan kriminella gäng och en ökad narkotikahandel. Den nya straffskalan för vapenbrott gör gällande att den som fälls för grovt vapenbrott ska dömas till fängelse i lägst och högst . Detta är positivt då det innebär automatisk häktning och utökade spaningsmöjligheter för Polisen. Vi anser dock att det inte är tillräckligt långtgående och föreslår därför att maxstraffen höjs ytterligare. Den som uppsåtligen innehar ett skjutvapen utan att ha rätt till det eller överlåter eller lånar ut ett skjutvapen till någon som inte har rätt att inneha vapnet döms för vapenbrott till fängelse i högst . Om gärningen har begåtts av oaktsamhet eller om brottet är ringa, döms till böter eller fängelse . Den som uppsåtligen innehar ett skjutvapen utan att ha rätt till det eller överlåter eller lånar ut ett skjutvapen till någon som inte har rätt att inneha vapnet döms för vapenbrott till fängelse i högst . Om gärningen har begåtts av oaktsamhet eller om brottet är ringa, döms till böter eller fängelse . Om brott som avses i 1 § första stycket är grovt, döms för grovt vapenbrott till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om Om brott som avses i 1 § första stycket är grovt, döms för grovt vapenbrott till fängelse i lägst två och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 1. vapnet har innehafts på allmän plats eller på annan plats där människor brukar samlas eller har samlats eller i ett fordon på en sådan plats, 2. vapnet har varit av särskilt farlig beskaffenhet, 3. innehavet, överlåtelsen eller utlåningen har avsett flera vapen, eller 4. gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Om brott som avses i 1 § första stycket är synnerligen grovt, döms för synnerligen grovt vapenbrott till fängelse i lägst tre och högst . Vid bedömningen av om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om innehavet, överlåtelsen eller utlåningen har avsett ett stort antal vapen. Om brott som avses i 1 § första stycket är synnerligen grovt, döms för synnerligen grovt vapenbrott till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömningen av om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om innehavet, överlåtelsen eller utlåningen har avsett ett stort antal vapen. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor I samband med att straffskalan för vapenbrott skärps är det rimligt att göra motsvarande justeringar i lagen om brandfarliga och explosiva varor. Den som av oaktsamhet bryter mot 16 § första stycket döms till böter. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 16 § första stycket döms till 1. böter eller fängelse i högst om brottet avser brandfarliga varor, eller 2. böter eller fängelse i högst om brottet avser explosiva varor. 2. böter eller fängelse i högst om brottet avser explosiva varor. Om uppsåtligt brott mot 16 § första stycket avser explosiva varor och är att anse som grovt döms till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om Om uppsåtligt brott mot 16 § första stycket avser explosiva varor och är att anse som grovt döms till fängelse i lägst två och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 1. varan har varit av särskilt farlig beskaffenhet, 2. hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett flera varor eller en stor mängd av en vara, eller 3. gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Om brottet är att anse som synnerligen grovt döms till fängelse i lägst tre och högst . Vid bedömningen av om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett ett stort antal varor eller en särskilt stor mängd av en vara. Om brottet är att anse som synnerligen grovt döms till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömningen av om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett ett stort antal varor eller en särskilt stor mängd av en vara. Skärpning av lagen om förbud mot knivar och andra farliga föremål Andelen som utsätts för personrån har ökat. I den senaste trygghetsundersökningen från uppgav att de utsatts, det är en kraftig ökning jämfört med året innan och den högsta siffra som någonsin uppmätts sedan mätningarna påbörjades . Den som utsätts för rån riskerar trauma, stress och en allmänt sämre livskvalitet. Det är därför viktigt att brottsbekämpande myndigheter har rätt verktyg för att agera i ett tidigt stadium. Det vanligaste straffet för den som bryter mot knivlagen är böter på , vilket inte kan anses vara ett straff som är proportionellt i förhållande till den begångna gärningen. Vi föreslår därför att straffet ska skärpas och att brott mot knivlagen ska ge fängelse. har haft en destruktiv utveckling av sexualbrott. Andelen av befolkningen som utsatts för sexualbrott har mer än fördubblats och den grupp som är mest utsatt är unga kvinnor, där har uppgivit att de blivit utsatta för sexualbrott , enligt Brottsförebyggande rådets nationella trygghetsundersökning. Medan få kan förneka att en förändring behöver komma till stånd, med fler poliser, utökade befogenheter för dessa och en trygghetsskapande stadsplanering, är det många som fortfarande inte vill inta ett fullgott brottsofferperspektiv. Straffsatserna under sjätte kapitel har skapat en verklighet där sexualbrottslingar snabbt är ute i samhället efter begånget brott medan offrens upprättelse bortses från. Trots ett antal straffskärpningar finns det fortfarande bl.a. sexualbrott mot barn där minimistraffet är böter. Vi vill därför se en översyn över samtliga sexualbrott med utgångspunkten att såväl minimi- som maxstraff ska höjas. Skärpt straff för våldtäkt Ett brott ska alltid medföra ett skyndsamt straff som står i proportion till brottets allvarlighet och överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet. Det är främst viktigt för att skipa rättvisa, ge brottsoffer upprättelse, upprätthålla respekten för lagen och undvika individuell rättskipning, men det handlar även om att avskräcka gärningsmannen och allmänheten från fortsatt brottslighet. Med detta som grund är vår uppfattning att straffet för våldtäkt är för lågt. I samband med proposition 2017/18:177 skärptes straffet för grov våldtäkt medan straffet för våldtäkt lämnades oberört. har tillkännagivit för regeringen att straffet för våldtäkt och våldtäkt mot barn ska skärpas och vi föreslår därför att detta genomförs skyndsamt. Skärpt straff för köp av sexuell handling av barn Unga som säljer sexuella handlingar är i en mer utsatt situation jämfört med vuxna, vi anser att detta även måste återspeglas i straffvärdet för köp av sexuell handling av barn. har tillkännagivit för regeringen att straffet för köp av sexuell handling av barn bör skärpas till fängelse i lägst och högst . Det är högst angeläget att detta genomförs skyndsamt. anmäldes 22 600 bostadsinbrott i , villaägare och är drabbade i sex av tio fall. har antalet bostadsinbrott ökat med en fjärdedel. Villainbrott sker inte sällan av kringresande stöldligor som rör sig över landet och begår inbrott, systematiskt och organiserat. Dessa, förhållandevis, få brottslingar skapar otrygghet, skador och kostnader för många. anser att hemmet är en personlig borg och att det är en rättighet att vara fredad i det egna hemmet. har vid flertalet tillfällen riktat tillkännagivanden om att införa en särskild brottsrubricering för inbrottsstöld med ett minimistraff fängelse. Denna utredning bör därför behandlas skyndsamt. Kostnaden för stölder i detaljhandeln fortsätter att öka som näringsidkarna har få verktyg att använda för att stävja utvecklingen. För att säkerställa att anställda och kunder ska kunna känna sig trygga bör det vara möjligt för näringsidkare att tillämpa tillträdesförbud för den som beter sig hotfullt eller stjäl vid upprepade tillfällen. Regeringen har tillsatt en utredning om bl.a. tillträdesförbud som ska redovisas . anser att det är viktigt att detta arbete prioriteras. Straffskärpning för misshandel av gravida I såväl den svenska som utländska debatten råder delade meningar om när ett befruktat ägg räknas som en människa. Varje gravid som inte har för avsikt att avsluta graviditeten bör dock ha rätten att själv få räkna sin graviditet som ett nytt liv. Mot denna bakgrund bör synen på våld mot gravida ändras, så att våld mot gravida ses som inte enbart misshandel mot en individ utan mot två individer – och detta oavsett om gärningsmannen kände till att den misshandlade kvinnan var gravid eller inte. Våldsbrott mot gravida bör således innebära ett lägsta straffvärde som inte understiger det för grov misshandel, med anledning av att särskild hänsynslöshet bör anses vara gällande när våldet mot gravida även drabbar en, till under alla omständigheter, oskyldig individ som dessutom helt saknar möjlighet att värja sig mot attacken. En lagändring bör även tydligt ange att om graviditeten avbryts på grund av våldet, eller om embryot/fostret skadas, ska brottet bedömas som särskilt allvarligt. har ett speciellt skydd för exempelvis poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, väktare och trafiktjänstemän. Skyddet regleras i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet, och skyddsintresset rör personer som fullgör myndighetsutövning där har beskrivit dem som befattningshavare som utövar för det allmänna viktiga funktioner. HD beskriver även en gärning mot en tjänsteman som ett artbrott med en stark presumtion för fängelse då befattningshavare som utövar för det allmänna viktiga funktioner inte ska hindras att utöva dessa effektivt och opartiskt. Detta skydd täcker emellertid inte folkvalda politiker. Folkvalda politiker utgör centrala aspekter i det demokratiska systemet och hot eller våld mot dessa bör anses vara minst lika allvarligt som hot mot tjänstemän. Vi anser därmed att brott som begås mot förtroendevalda i kommun, landsting, region eller riksdag på grund av deras uppdrag ska vara förenat med ett skärpt straff. Utlänningar som kör bil utan körkort stoppade polisen en förare på väg in mot centrala . Mannen hade inget körkort att visa upp, men förklarade att han hade ett utländskt körkort. Problemet var bara att det var borttappat. Kort därefter åtalades mannen för olovlig körning, men tingsrätten friade eftersom man ansåg att åklagaren inte kunde bevisa att mannen faktiskt saknade körkort. Det är vidare problematiskt att körkort från länder utanför EES, med varierande standard på körkortsutbildning och körkortssäkerhet, tillåts utan begränsning. föreslår därför att den som inte innehar ett svenskt körkort ska vara förpliktigad att kunna uppvisa ett giltigt utländskt körkort vid framförande av ett fordon, om så inte är fallet ska personen dömas för olovlig körning. Vidare föreslår vi att det ska utredas hur det ska vara möjligt att göra skillnad på icke EES-länders körkorts tillämplighet i baserat på landets standard på körkortsutbildning och körkortssäkerhet. utgör det inget brott att rymma från en anstalt, Kriminalvårdens transport eller under en permission. Att döma grova brottslingar till fängelsestraff är inte bara ett sätt att skydda samhället ifrån grova brott utan också ett sätt att ge dessa en möjlighet till ”botgöring”. Genom att ta emot och avtjäna ett straff, som står i proportion till det begångna brottet, ges brottslingar möjlighet att erkänna sina felande handlingar. Därmed öppnas också för förlåtelse och försoning med brottsoffer och samhälle. Att däremot rymma från sitt fängelsestraff – och kanske t.o.m. begå brott på flykt – är att göra det motsatta. Den som rymmer signalerar att han inte ställer upp på rättssamhällets grundvalar och inte söker botgöring för de oförrätter som åsamkats ett brottsoffer. Detta är ett klandervärt beteende och likt andra klandervärda beteenden borde detta markeras mot genom en kriminalisering i lag. kan en rymling visserligen få sin fängelsevistelse förlängd . Denna mindre disciplinåtgärd saknar dock det symbolvärde ett brott med tillhörande proportionerligt straff har. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag där rymning och försök till rymning från kriminalvårdsanstalt och avvikelse från permission beläggs med ett fängelsestraff. Kriminalisera undangömmande av tillståndslösa invandrare Tillståndslösa invandrare – det vill säga de som inte har beviljats uppehållstillstånd, de som avvisats eller utvisats – har ingen rätt att vistas i landet. Från svensk sida måste det råda en tydlig linje om att den som inte har rätt att vistas i landet inte ska få vara här, därför behövs tydligare påföljder för dem som försöker att förhindra att en tillståndslös invandrare skickas ut. Den som gömmer tillståndslösa invandrare agerar inte mot svensk lag under förutsättningen att han eller hon inte gör det för ekonomisk . Det är en hållning som anser är orimlig. Vi vill därför göra det olagligt att gömma, hjälpa eller på andra sätt underlätta för tillståndslösa invandrare att hålla sig undan från den svenska rättsskipningen på liknande sätt som anges i 17 kap. 11 § BrB om skyddande av brottsling. Reglerna för preskriptionstid för så kallad åtalspreskription står angivna i 35:e kapitlet i där brottets påföljdsgrad avgör hur preskriptionstiden är. Preskriptionstiden är för brott som ger fängelse men inte , det kan exempelvis röra sig om våldtäkt, grov misshandel eller vållande till annans död. Det kan inte vara rimligt att våldsverkare som har utsatt andra människor för denna sorts lidande ska kunna vänta ut rättssystemet. En grov misshandel kan ge permanenta fysiska skador och lär om inte annat ge permanenta psykiska men. Detta gäller på samma sätt självfallet även för dem som blivit utsatta för våldtäkt. Att då ge brottslingen utrymmet att kunna gå fri bara för att samhället inte lyckats få tag i brottslingen är djupt omoraliskt. är av uppfattningen att samhället ska göra sin moraliska plikt och straffa brottslingar samt att offren och deras anhöriga ännu viktigare i detta avseende. Att det har gått en våldtäktsman förgripit sig på en kvinna gör inte att offret och hennes anhöriga nödvändigtvis har mindre intresse av att se gärningsmannen dömd. Argumenten om att svårigheten med bevisning ökar med tiden är relevanta men egentligen inte tillräckliga eftersom brottslingen prövas i rätten i sedvanlig ordning. Anses det att bevisningen inte är tillräcklig så kommer personen i fråga att gå fri, annars inte. Vad som kvarstår är det faktum att har en lagstiftning som inte tar sin utgångspunkt ur brottsofferperspektivet. Vi föreslår därför att åtalspreskription, påföljdspreskription och absolut preskription avskaffas för vålds- och sexualbrott av allvarligare art, grova fridskränkningsbrott samt stöldbrott av allvarligare art, framförallt inbrottsstöld och liknande av mer kränkande karaktär. Återgång till tidigare straff vid ny brottslighet Andelen dömda som återfaller i brott har legat på en hög nivå. Enligt , Återfall i brott, återfaller i genomsnitt av de som dömts till fängelse i ny brottslighet . Medan vill avskaffa den automatiska villkorliga frigivningen efter två tredjedelars avtjänat straff kommer det även efter det finnas tillfällen då personer döms till villkorliga straff eller friges villkorligt till följd av gott uppträdande. Detta får dock aldrig leda till att personer tillåts begå brott utan att återgå till det ursprungliga straffet, oavsett brottets allvarlighetsgrad. Vi föreslår därför att den som är villkorligt frigiven och begår brott alltid ska återgå till tidigare straff, utan undantag. är tydliga i sin syn på kriminalpolitiken. Vi sätter offren och deras anhöriga i fokus, inte de kriminella, som varit i fokus. Det är inte de kriminellas integritet vi värnar i första hand, utan offrens upprättelse och välmående. Med denna nya utgångspunkt i svensk kriminalpolitik anser vi att behovet av ett verkligt livstidsstraff utan möjlighet till benådning eller tidsbestämning är mycket stort i . ser straff och påföljder för brott inte bara som en fråga om rehabilitering utan även som en moralisk fråga, vilket därmed särskiljer vår syn från den som varit rådande. Utgångspunkten är att brottslingen förtjänar att straffas för att straffet har ett egenvärde i sig och för att ge offret och dess anhöriga upprättelse. Somliga brott som begås är av sådan natur att brottslingen inte förtjänar att få vistas ute i frihet igen, antingen för att brottslingen aldrig kan förväntas bli rehabiliterad eller för att det brott som begicks var av sådan natur att denne på moraliska grunder aldrig igen ska släppas ut. En annan aspekt är att gärningsmannen med detta straff inte ges chansen att ytterligare en eller orsaka andra människor lidande. Det blir med andra ord även ett straff som verkar i preventivt syfte. Riktiga livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepade grova vålds- eller sexualbrott av särskilt hänsynslös och våldsam natur där offren åsamkas permanenta fysiska eller psykiska skador av allvarligare art. Vi väljer att utöka av de brott som har straffet livstidsstraff eftersom de brott som anges ovan är av sådan natur att dessa kan förstöra en eller flera människors liv, psykiskt eller fysiskt, och i många fall är av sådan grad att den kriminelle med sin gärning kan anses berättigad att leva i frihet igen. vill att principen ”tredje gången gillt” ska införas för vissa brottstyper, exempelvis brott enligt kap. 3, 4, 6 och 8 i , där gärningsmannen döms till ett högre straff vid tredje domen. Endast brott som har resulterat i ett frihetsberövande straff ska vara förenat med principen tredje gången gillt. Vid flerfaldig brottslighet vid det tillfället bör detsamma gälla för tilläggsstraffskalan i det fall den ska tillämpas. Tredje gången gillt ska även vara förenat med en tidsram så att denna princip begränsas i relation till när brotten begicks. Detta för att undvika orimliga effekter om en person har begått två brott i sina tidiga år och sedan haft av laglydighet. Det finns dessvärre en uppsjö av straffrabatter att tillgå. ser generellt sett väldigt negativt på dessa, då de ytterligare spär på ett system som mäter ut alldeles för korta straff. I dagens finns det generösa rabattsystem för den som lever en kriminell livsstil.