mot · H6022777 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Frihet och säkerhet genom internationell samverkan EU som utrikespolitisk aktör Ett reformerat och handlingskraftigt FN Nordisk samverkan i en förändrad värld anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt utvärdera EU:s globala strategi i syfte att utreda om den uppfyller ändamålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till samt bistå med kraftfullt stöd i kampen mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU måste öka stödet till för att stärka säkerheten för den särskilt utsatta koptiska folkgruppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära interventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, så som skett i , bör erkänna att det skedde ett folkmord på kristna folkgrupper och på yazidier i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för FN agera för att den etniska utrensningen av rohingyer upphör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa samarbete med Nato och verka för en svensk anslutning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera sina ansträngningar för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdra åt en särskild ambassadör att verka för att respekten för religionsfriheten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta relationen med och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Tabell 2 förslag till anslag till 2021 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Frihet och säkerhet genom internationell samverkan Svensk utrikespolitik ska utgå från värderingar. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra, ett uttryck som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. I det instabila läge som råder i vår omvärld med krig och konflikter är det viktigt att fortsätter bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Vi ska vara en aktiv aktör inom de olika internationella samverkansorgan där vi verkar, från det nordiska till det globala. måste bidra aktivt till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt. Nedan följer prioriteringar för att våra samarbeten ska bli så ändamålsenliga som möjligt, där vi inte möts utav tradition, utan för att göra verklig skillnad. Vidare presenteras budgetprioriteringar för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. EU som utrikespolitisk aktör EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som världens näst största ekonomi, världens största handelspart och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. vill att regeringen driver på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Att EU talar med en röst i utrikespolitiken är väsentligt för medlemsländernas intressen. Att regioner i EU:s både direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som kärnvärden är av största vikt för unionen. Insatsen visar exempelvis vad EU kan uppnå när unionen samlar sig och agerar för gemensamma mål. Sedan insatsen påbörjades har antalet attacker mot civila fartyg i kraftigt reducerats tack vare EU-ländernas insatser. ser positivt på EU:s globala strategi som antogs 2016 och är det strategiska ramverket för EU:s externa agerande. Strategin bygger på insikten att inget europeiskt land är starkt nog att på egen hand möta de säkerhetspolitiska utmaningar vi står inför. Aktiveringen av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är ett led i uppföljningen av strategin. Syftet är att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, GSFP. Enligt Lissabonfördragets artikel 42 (6) och 46 kan de av EU:s medlemsstater som så önskar upprätta ett permanent strukturerat samarbete för att bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. anser att det i grunden är positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område men också att EU måste bli bättre med det förebyggande arbetet och på att genomföra krishanteringsuppgifter innan spänningar eskalerar till väpnad konflikt. I en orolig omvärld, med alltmer aggressiva uppträdande, expansiva inflytande i och krigföring i är det nödvändigt att tillvarata Europasamarbetets möjligheter när det gäller exempelvis militär forskning och utveckling av kostsam försvarsmateriel. Mer kan också göras för att effektivisera lednings- och samordningssystem för EU-gemensamma försvarsinsatser. Däremot ser vi inte fördelarna med att unionen utvecklar egna militära kapaciteter. För att kunna se effekterna av EU:s globala strategi vill se kontinuerliga utvärderingar och avstämningar av strategin, i syfte att se om den uppfyller ändamålen. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och ska vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. Att EU börjat bygga upp kapaciteten för att möta asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring är något ser positivt på. Flera är exemplen på asymmetriska attacker riktade mot medlemsländer, överbelastningsattacken mot 2007 och attacken mot En Marche! i franska valet är bara två bland flera exempel. Denna typ av attacker är inte bara ett övergrepp på staten som drabbas, det är en attack mot hela den västerländska demokratins grundläggande värden. Försvarsalliansen har påbörjat ett arbete för att bygga upp kompetensen på detta område genom sitt . EU bör utveckla kompetens på området i samverkan med Natos redan etablerade kunskapscenter. EU:s grannskapspolitik är central, men grannskapet är förändrat, det har blivit mer instabilt. Grannskapspolitiken syftar till att stärka välståndet, stabiliteten och säkerheten för alla parter. EU såg över grannskapspolitiken 2011 som en reaktion på utvecklingen i . Som en konsekvens stärktes då arbetet med djupgående och hållbar demokrati samt ekonomisk utveckling för alla. Djupgående och hållbar demokrati omfattar i synnerhet fria och rättvisa val, insatser för att bekämpa korruption, rättsväsendets oberoende, demokratisk kontroll över de väpnade styrkorna samt yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. skulle dock en ny översyn behöva göras för att särprägla samarbetet med respektive land då en ”one size fits all”-approach inte är tillräcklig för de mål EU vill uppnå. I grannskapspolitiken är det viktigt att utgå ifrån att de ingående länderna har olika ambitionsnivå när det gäller relationen till EU. Länder som kan och vill gå längre i sitt reformarbete ska erbjudas en närmare politisk associering och successiv integrering i EU:s inre marknad, och länderna i det så kallade östliga partnerskapet, geografiskt belägna i , ska givetvis ha möjligheten att också ansöka om medlemskap i . Givet att det land som har för avsikt att söka medlemskap levererar reformer och en tydlig agenda för att bekämpa korruption, stärka mänskliga rättigheter och värna den egna demokratin. Därför ser positivt på att EU betonar vikten av den roll det civila samhället spelar i processen samt att ”mer för mer”-principen infördes under översynen 2011. Ett medlemskapsperspektiv för dessa länder, under förutsättning att de så önskar, är viktigt för att mobilisera politiska aktörer och samhälle i en reformvänlig riktning. När det gäller grannländer med lägre ambitionsnivå vad gäller relationen till EU är det nog så viktigt att påvisa positiva effekter av en närmre relation i syfte att stärka välståndet, stabiliteten och säkerheten för alla. Oavsett omfattningen på förbindelserna med ett partnerland är det centralt att EU i relationen lyfter fram värderingar som demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Att ser en öppnare ekonomi och frihandel med EU som ett hot mot den egna makten, snarare än en möjlighet för regionens utveckling mot välstånd och stabilitet, är beklagligt. En allt självsäkrare och mer aggressiv rysk utrikespolitik leder till stora utmaningar för länderna inom det östliga partnerskapet. När det gäller det södra grannskapet är det land som klarat sig bäst efter tumultet som följde efter den så kallade arabiska våren. Landet har genomfört demokratiska förändringar och har numera en demokratisk konstitution. Men terrorism hotar säkerheten och utvecklingen, och är i stort behov av stöd. En nyckel för grannskapspolitiken i söder är att EU fortsätter att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till . måste också få kraftfullt stöd av EU för att kunna stärka sin strategi mot terrorism, med fokus på antiradikalisering. Det är välkommet att regeringen öppnat en ambassad i och krävs det att närvaron blir mer än bara symbolisk. EU har etablerat ett nytt partnerskapsavtal med . Med nya lagar som inskränker möjligheten för civilsamhällesaktörer att verka är det av största vikt att samarbetet stärker demokratiutvecklingen i och att människorättsförsvarare nås av EU:s insatser. Situationen för landets kristna kopter är mycket allvarlig med återkommande riktade terrorattacker mot minoriteten. EU:s ansträngningar för att stödja i arbetet mot terrorism och för att garantera säkerhet för den kristna folkgruppen måste öka. Den islamiska staten har byggt bas i absoluta närområde. visade handlingskraft när Gaddafi skulle störtas, men därefter lämnades libyerna i mångt och mycket åt sitt öde. Sönderfallet av visar vad som händer i avsaknad av en långsiktig färdplan. välkomnar nu den plan som tillsammans med FN tagit fram för att kunna avsluta det blodiga inbördeskrig som pågått . EU:s stöd till dessa ansträngningar med fokus på terrorbekämpning, migrationssituationen och demokratisk utveckling är helt avgörande. Här måste vara en tydlig röst. Vid framtida militära EU-interventioner måste en långsiktig färdplan alltid ingå. har vi sett hur har dragit sig alltmer undan från och frånsagt sig det ansvar världen vant sig vid. Något tomrum har inte uppstått. , , och med andra stater har istället tagit tillfället att flytta sina positioner. I detta skede är det viktigt att EU kliver fram och tar en mer ledande roll, exempelvis genom att tydligare markera mot den illegitima regeringen i och vara en konstruktiv kraft för ökad stabilitet i . Ett reformerat och handlingskraftigt FN FN är en unik och viktig organisation – ingen annan organisation samlar världens stater för att arbeta för fred och säkerhet – men det är också en organisation med stora problem. befinner sig som FN-medlem jämte en rad mångfasetterade länder, många med en syn på demokrati, internationell rätt och mänskliga rättigheter som skiljer sig avsevärt från vår egen. Kriget i går förhoppningsvis mot sitt slut och IS ser ut att vara besegrat. Men konflikterna och utmaningarna är fortfarande många; flera länder med olika geopolitiska intressen spelar en betydande roll och riskerar att försvåra strävan mot att uppnå en långsiktig fred. Flera försök i att anta resolutioner mot den syriska regimen har blockerats av och . Även spelar en viktig roll och landet har gått in i stora områden i ; gör kurdiska styrkor anspråk på delar av landet. Även Islamiska statens brutala frammarsch har visat på konsekvenserna av ett världssamfund och ett FN som varit handlingsförlamat på grund av vetorätten. Detta har bl.a. gjort att säkerhetsrådet inte förmått agera för att stoppa folkmordet på kaldéer/syrianer/assyrier, jezidier och andra etnoreligiösa grupper 2014 i . Att resolution antagits är ett viktigt initiativ för att bistå, i första hand , med insamling och analys av bevis på de brutala brott som begåtts av Islamiska statens terrorister. vill även se att en Syrientribunal inrättas så att ingen ansvarig för brott mot mänskligheten och krigets lagar går fri och att rättvisa skipas när kriget i är över. Men med veto, och som allierad till i kriget, lär ett sådant initiativ tyvärr inte bli verklighet. Däremot bör i säkerhetsrådet nu med kraft driva på för att utifrån resolution som ett första steg, initiera att en särskild IS-tribunal instiftas. Det är hög tid för internationellt ansvarsutkrävande och åtal mot IS-terrorister, och FN-deklarationen om folkmord bör aktiveras. Den muslimska minoriteten rohingya har kallats världens mest förföljda minoritet. Det har pågått en konflikt mellan muslimer och den buddhistiska majoriteten i och mer än en miljon rohingyer beräknas ha tvingats lämna sina hem. Våldet mot rohingyafolket har intensifierats och hundratusentals människor har flytt till . Regeringen måste nu inom ramen för FN agera för att den etniska utrensningen av rohingya upphör. Det är helt centralt att FN höjer tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN kunna bestå. som kom till 1945 tar inte hänsyn till dagens komplexitet i världssystemet, vilket gör att säkerhetsrådet, genom vetorätten, ständigt står inför låsningar. bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. Vi kan inte stillatigande acceptera att säkerhetsrådet inte tar sitt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet. Oförmågan att ingripa när brott mot mänskligheten och folkmord begås är skamlig. används alltför ofta vetorätten av någon av de fem permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet för att politisera redan infekterade frågor och på så sätt driva sin egen agenda, istället för att som det var tänkt när säkerhetsrådet konstruerades, användas för att stoppa farliga förslag. Men också generalförsamlingen och dess utskott måste moderniseras och effektiviseras. Vidare finns det tydliga brister i arbetet i för mänskliga rättigheter, främst på grund av att rådet består av medlemsländer som konsekvent bryter mot de rättigheter rådet är utsett att försvara. bör spela en aktiv roll i reformeringen av FN-systemet och verka för att särskilda kriterier införs för en plats i . I länder som genomgår eller genomgått krig och katastrofer är kvinnor särskilt utsatta. måste kräva att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal. Kraftfulla åtgärder krävs också för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runtom i världen. Hanteringen av visselblåsare inom FN blev vida känd i och med att , före detta chef för fältverksamheten hos FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, slog larm om att fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Efterspelet för kom att bli allt annat än acceptabelt. Att någon enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt agerar whistleblower i syfte att rättvisa ska skipas och att dessa fruktansvärda brott kommer ut i ljuset kan aldrig och får aldrig leda till att den som agerar beskylls för att ha agerat oriktigt. Ändå var det just det som Kompass utsattes för. I stället för att FN med kraft tog tag i problemet hemligstämplades rapporten och Kompass stängdes av från sitt jobb och sattes under utredning där hans uppgifter ifrågasattes. Utredningarna som följde gav Kompass rätt och påvisade att han agerat korrekt. Händelsen visar dock på den kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter – eller som i detta fall mycket grov brottslighet. Detta är en fråga måste prioritera inom ramen för FN-engagemanget i syfte att nå förändring. mördades svenska och hennes amerikanske kollega under uppdraget att bland annat övervaka sanktioner och utreda misstänkta massakrer i i . bör, utifrån rapporten från (BoI), se till att de rekommendationer som framförs om ett förbättrat skydd för FN-experter blir verklighet. Det fruktansvärda som hände FN-medarbetarna får aldrig hända igen och måste verka för att de skyldiga ställs inför rätta. Den kongolesiska regeringens eventuella inbladning måste få konsekvenser. Nato är en central organisation för säkerhet och internationell stabilitet. Under alliansregeringen utvecklades samarbete med Nato. Inte minst inom ramen för Partnerskap för fred, men även inom andra initiativ. deltar bland annat i Natos snabbinsatsstyrka NRF i reservstyrkeregistret. Natos ledning har beskrivit det som att är ett av Natos mest aktiva och effektiva partnerländer. Som en följd av det fick 2014 statusen som ”enhanced opportunities partner”, EOP. Detta är ett treårigt engagemang som omförhandlades . För att ska kunna ingå i EOP även måste regeringen noggrant överväga sitt förhållningssätt till Nato och det internationella samfundet. Vi kristdemokrater tycker att det är en stark fördel att ingå i EOP, men skulle ännu hellre se ett fullvärdigt medlemskap i alliansen. Det har också tydliggjorts att Nato inte kan ge några säkerhetspolitiska garantier till icke-medlemmar. har under blocköverskridande enighet steg för steg närmat sig Nato, parallellt med att säkerhetsläget i världen och i vår direkta närhet har försämrats. välkomnar partnerskapsavtalet med och vill gå vidare och verka för en svensk anslutning till försvarsalliansen. Det skulle ge större möjligheter att ta ansvar för och påverka en organisation som är central för vår egen och säkerhet. Att välja att samarbeta och förlita sig till Nato i så stor utsträckning som gör och välja att stå utanför beslutsprocessen är ett mycket märkligt förhållningssätt. Det ligger i svenskt intresse att få vara med och forma Natos policyutveckling och agerande vid en potentiell konflikt. Det finns tyvärr alltför många exempel på svenskar som utan en korrekt juridisk prövning och rättegång sitter fängslade runt om i världen. Den av många ansedda metoden ”tyst diplomati” fungerar i vissa fall, andra inte. I de fall där den inte fungerar måste , och EU, agera med andra medel. är ett sådant fall (se motion Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). Ett annat fall rör den svenske bokhandlaren och förläggaren som fördes bort från sitt semesterhus i . har minskat handlingsutrymmet för oliktänkande. Det är viktigt att regeringen och utrikesministern agerar, inte minst för att få EU att driva en än hårdare attityd mot länder som för bort europeiska medborgare utan regelrätta rättegångar. Nordisk samverkan i en förändrad värld vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer. Ett samarbete där vi tillsammans arbetar för en ökad rörlighet och möter centrala utmaningar. Vi vill se ett effektivt och fokuserat samarbete inom områden där vi tillsammans kan göra en verklig skillnad. Samverkan i bör därför fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. Integrationen mellan våra länder kommer att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. Bara så kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekterna som följer av en fortsatt integration. beslutade de nordiska ministrarna att upprätta ett gränshinderråd med uppdrag att främja den fria rörligheten inom för människor och företag. Ett viktigt initiativ, men gränshinderrådets arbete behöver dock intensifieras. Vänskapliga utbyten i all ära, det nordiska samarbetet måste ha ett mervärde. Det måste leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. Om vi inte lyckas med detta, förlorar vår nordiska samverkan sin legitimitet. uppmanar regeringen att fortsätta att vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så relevant som möjligt.