mot · H602667 · 2018-11-22 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en med uppdrag att sammanställa de olika insatser som gjorts för och andra samvetsfångar och tillkännager detta för regeringen. finns omkring 13 svenska (inkluderat personer med svenskt medborgarskap eller med uppehållstillstånd i ) samvetsfångar runt om i världen. Den exakta siffran är svår att uttala sig om eftersom det är svårt att få tydliga fakta i denna typ av fall och därmed bedöma om de ska klassas som samvetsfångar. De flesta sitter fängslade i länder i . De för allmänheten mest kända är dock som suttit fängslad i och som suttit fängslad i . Varken eller är dömda för något brott, trots att så gått. Ett annat uppmärksammat fall är Ahmadreza Djalali som dömdes till döden i . uppmärksammades också inskränkningar av yttrandefriheten när greps i efter en efterlysningsorder från och greps efter att ha deltagit i en workshop med Amnesty i . Båda släpptes sedan. Även Fikru Maru, och som suttit fängslade i har fått stor uppmärksamhet. Varje enskilt fall som beskrivs ovan är unikt. är det viktigt att dra samlade erfarenheter av det arbete som lagts ned, oavsett utgång av insatserna. En skulle vara ett bra sätt att genomföra ett sådant arbete. Den skulle kunna klargöra vilka insatser som är effektiva, och i vilka sammanhang och därigenom öka vår beredskap för framtida likande fall. öde är framför allt en mänsklig tragedi. En familjefar har av politiska skäl skilts från sin familj, inte minst sina barn. Detta brott mot mänskliga rättigheter, mot anständighet och känsla för livets värde, kommer för alltid att prägla bilden av dem som grep honom. sitter fängslad utan rättegång. I skuggan av terrorattackerna i passade president på att sätta stopp för all kritik av det befriade landets ledning. Den oberoende pressen stängdes, politiker, statstjänstemän och minst elva journalister fängslades utan rättegång, bland dem . är den svensk som har suttit längst fängslad utan vare sig åtal eller dom. I ofattbara har den eritreanska regimen hållit honom fången. Han har inte fått träffa sin familj, ingen advokat och inte heller några svenska diplomater under hela . Trots att omfattande insatser gjorts är fortfarande fången. anser att det är dags att sammanställa de olika insatser som gjorts för och andra samvetsfångar för att kunna få kunskap om vilka arbetsmetoder som fungerar bäst. riskerar livet redan som det är, med tyst diplomati eller utan. är tiden för att ge hittillsvarande strategier ytterligare tid förbi. Den tysta diplomatin har uppenbarligen inte varit tillräcklig. och andra samvetsfångar förtjänar en prestigelös och fullständig analys av vad som gjorts och vad man valt att inte göra. Dessutom behövs all kunskap som går att få fram för att kunna hantera liknande fall. Regeringen bör tillsätta en med uppdrag att sammanställa de olika insatser som gjorts för och andra samvetsfångar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det har skett en dramatisk utveckling på , till följd av Abiy Ahmeds tillträde som premiärminister i . av protester och undantagstillstånd verkar landet nu ha slagit in på en väg av politisk förändring som påverkar regionen på flera sätt. Sedan Abiy – första premiärminister med ursprung i landets största folkgrupp, oromo – tog över , efter att den tidigare premiärministern avgått , har en politisk reformagenda drivits igenom i ett högt tempo. har flera viktiga förändringar i den politiska sfären genomdrivits. Medier som varit förbjudna får åter verka och fängslade oppositionella har släppts. släpptes exempelvis blockeringar av över 250 stycken hemsidor och bloggar. Vad gäller antalet frigivna fångar talas det om tiotusentals även om det saknas säkra siffror. Det finns emellertid inga säkra siffror. Premiärminister har initierat samtal med oppositionen och lovat att öppna upp det politiska landskapet och skapa förutsättningar för ett demokratiskt flerpartisystem. Man har också hävt den terrorklassificering som tillämpats på några av landets största grupperingar och parlamentet har antagit en lag om amnesti som bl.a. innebär att personer som fängslats och dömts för brott mot antiterrorlagen kan bli föremål för amnesti. Reformerna har dock inte genomdrivits utan motstånd. Ökade spänningar mellan etniska grupper har lett till våldsamma konfrontationer . Regionalt har flera framsteg gjorts, inte minst i relationerna till som resulterat i ett historiskt närmande genom det fredsavtal som undertecknades . De förbättrade relationerna har i flera delar redan lett till öppnandet av gränsövergångar. Totalt uppges runt 15 000 personer ha korsat gränsen till . Även telefon- och flygförbindelser har återupptagits och de båda länderna har öppnat ambassader i respektive grannlands huvudstad. nåddes även en överenskommelse för stabilitet på mellan , , och . Den framtida utvecklingen i är ännu svår att uttala sig om. upphävde de sanktioner mot som infördes efter att landet anklagades för att stödja den militanta islamistgruppen al-Shabaab i . har nekat till anklagelserna och i resolutionen som häver sanktionerna slår säkerhetsrådet fast att det saknas tillräckliga bevis för att den eritreanska regimen stöttat al-Shabaab. , och välkomnar resolutionen och menar att den kommer att öka stabiliteten på . I resolutionen uppmanas också och att öka ansträngningarna för att nå en lösning på gränskonflikten som utbröt . Den eritreanska regimen uppmanas att lämna information om djiboutiska soldater som försvann i sammandrabbningarna . Den positiva utvecklingen på och de små framstegen avseende utvecklingen i , även om tecknen på demokratisering av är långt borta, kan skapa möjligheter avseende som menar att bör ta till vara. Amineh Kakabaveh (V)