mot · H5024167 · 2018-05-02 00:00:00 — Därför vill öka tillgängligheten till primärvården genom mer flexibla öppettider på obekväma tider såsom kvällar och . Detta ska möjliggöras exempelvis genom att vårdcentraler samverkar i regionerna, att vårdcentraler placeras i anslutning till akutmottagningar, tillskapande av fler vårdplatser inom primärvården och att digitala vårdinsatser blir en naturligt integrerad del i primärvården. Fortsatt satsning på regionala cancercentrum (RCC) Allt fler insjuknar i och lever med cancer. Väntetiderna varierar kraftigt beroende på bostadsort. etablerade under alliansregeringen den nationella cancerstrategin och regionala cancercentrum (RCC). Inom RCC i samverkan pågår ett arbete med att förkorta väntetiden till behandling genom införande av ett nationellt system med standardiserade vårdförlopp (SVF). SVF beskriver vilka utredningar och första behandlingar som ska göras inom en viss cancerdiagnos, samt vilka tidsgränser som gäller dels för hela förloppet, dels för de olika utredningsstegen. anser att regeringen begår ett allvarligt misstag när man har valt att upphöra med finansieringen av RCC efter 2018. Genom att inte fullfölja och fortsätta att utveckla arbetet med nivåstrukturering och det samlade strategiska arbetet inom RCC riskerar vi att se en försämring i stället för en förbättring av tillgänglighet och kvalitet inom cancervården. Det finns stora skillnader i förlossningsvårdens kvalitet beroende på var man bor. För att höja professionens kompetens avseende vilka metoder som är evidensbaserade för att förebygga och behandla förlossningsskador vill vi skapa ett runt förlossningsvården och eftervården. Vi vill också utöka platserna på barnmorskeutbildningen, skapa förutsättningar för mentorskap från yrkeserfarna barnmorskor och skapa möjligheter till barnmorskeledda enheter i direkt anslutning till universitetssjukhusen. Vi vill också säkerställa möjligheten för de som bor långt ifrån en förlossningsavdelning att få bo på ett patienthotell i nära anslutning till sjukhuset inför stundande förlossning. En förstärkt barn- och ungdomshälsovård. Ökad psykisk ohälsa hos barn och unga är ett av vår tids största samhällsproblem. Vi måste tillsätta en bred utredning för att kartlägga och undersöka orsakerna till denna ökande psykiska ohälsa. Med den kunskapen kan vi identifiera vilka som är i riskzonen och rikta förebyggande insatser. Vi vill även ge landstingen/regionerna ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården inklusive elevhälsan och barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Vi vill också införa en elevhälsogaranti som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan . Köerna till BUP måste kortas ytterligare genom en återinförd prestationsbaserad ersättning kopplad till den förstärkta vårdgarantin med ett första besök . För att stärka föräldrarna i deras viktiga roll satsar vi också på att de ska få tillgång till familjerådgivning och föräldrastödsprogram, både under barnets yngre år och . Vårdserviceteam – tid att fokusera på vård och omsorg För många som arbetar inom vården är arbetssituationen pressad. Vi vill därför att personalen ska avlastas från arbetsuppgifter som visserligen är viktiga för att omvårdnad ska fungera men som inte kräver en längre vårdutbildning – s.k. vårdnära service. Arbetsuppgifterna kan exempelvis vara att servera mat och plocka undan disk efter måltider, att sköta förråd, transporter av patienter och prover mellan olika avdelningar eller städning. Genom att anställa servicepersonal inom vården kan vi frigöra tid från undersköterskor och sjuksköterskor så att de kan fokusera på vård och omvårdnad av varje enskild patient. skapas arbetstillfällen som inte kräver höga kvalifikationer. 7.2 Att åldras i trygghet och värdighet Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Tabell 3 tidigare äldreomsorgsförslag Stora personalsatsningar inom äldreomsorgen Genom Omvårdnadslyftet gavs äldreomsorgens medarbetare möjlighet att vidareutbilda sig och skaffa specialistutbildning. vill återinföra Omvårdnadslyftet för att fortsätta att stärka både den grundläggande och den specialiserade kompetensen bland personal inom äldreomsorgen. Vi satsar också på ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. brister dessvärre personalkontinuiteten inom i flera kommuner, vilket riskerar att skapa oro och otrygghet hos de äldre. fick varje hemtjänsttagare besök av i snitt 15 olika personer från . [8] För att främja en hög personalkontinuitet vill se en prestationsbaserad ersättning som fördelas mellan de kommuner som lyckas minska eller hålla antalet hemtjänstpersonal per hemtjänsttagare till maximalt tio . Fler äldreboendeplatser måste till nu Många äldre vill bo kvar i sitt hem . Men det finns också en stor grupp äldre som upplever otrygghet och ensamhet och därför behöver en annan boendeform. får många äldre vänta på en plats i särskilt boende eller annat anpassat boende, då det råder brist på platser. kräver att den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att flytta till ett anpassat boende som t.ex. särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. För att råda bot på platsbristen vill vi införa en äldreboendemiljard som ska fördelas mellan de kommuner som ger äldre en boendeplats (). När kommunerna inte klarar att leverera särskilt boende anser vi också att det behövs höjda vitesbelopp. De kan bli så låga som . Vi vill också se ett förhöjt investeringsstöd för att fler särskilda boenden, trygghetsboenden och seniorboenden ska byggas och att mer resurser ska gå till kommuner med hög andel äldre. Valfrihet och en värdighetsgaranti i varje kommun Varje person har egna kunskaper och erfarenheter som det är värt att ta vara på och ta hänsyn till. Därför behöver vi värna äldres rätt till självbestämmande. På initiativ infördes därför begreppet värdegrund i socialtjänstlagen: ”omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund).” vill också att varje kommun ska införa lokala värdighetsgarantier inom äldreomsorgen. Äldres mat och måltider bör ges ökat fokus eftersom mat, livskvalitet och välbefinnande hänger ihop. Vi vill utöka valfriheten inom äldreomsorgen till att omfatta hemsänd mat. Vi vill även se bättre möjligheter till hemlagad mat. Med ökad kunskap om äldres näringsbehov och en prioritering av maten för hälsan kan vi undvika att äldre blir undernärda inom omsorgen. Därför vill vi genomföra ett nationellt måltidslyft. Alla som har en demenssjukdom eller misstänkt demenssjukdom ska ha rätt till kvalificerad utredning, diagnos och behandling. Detta kräver i sin tur kompetent, välutbildad och välmotiverad personal. Vi vill därför ta fram en nationell demensplan i syfte att främja och sprida ökade kunskaper om demenssjukdomar. Vi vill också inrätta geriatriska centrum i tre regioner i för att ge förutsättningar för klinisk forskning, utbildning, vård och rehabilitering och samarbete mellan kommun, primärvård och slutenvård. Vi anser vidare att det är viktigt att utveckla stöd för anhöriga till personer med demenssjukdom. Stoppa vinstjakten i välfärdssektorn finns ett reellt hot mot hela välfärden på grund av att regeringen vill införa vad de kallar ett vinsttak för privata aktörer, men som i praktiken skulle innebära gravt försämrade möjligheter att långsiktigt driva och utveckla dessa verksamheter. Vinsttaket skulle försämra förutsättningarna för privata, och även för många idéburna, aktörer så radikalt att de flesta inte skulle kunna fortsätta att driva sina verksamheter. Priset för detta betalas av våra äldre, barn och patienter. Den offentliga verksamheten har inte kapacitet att fånga upp alla de människor som har valt en privat aktör. Alla äldre som väntar på att få en äldreboendeplats skulle få vänta ännu längre. anser att regeringen bör lägga tid på ändamålsenliga och skarpa kvalitetskrav och uppföljning, i stället för att föra en klappjakt på en viss typ av utförare i välfärden. Välfärdssamhället ska bygga på att enskilda och grupper av människor som familj, grannar och föreningar i första hand ges möjlighet att ta ett stort ansvar för den nära omgivningen. Med subsidiaritetsprincipen som grund ska det offentliga stödja de naturliga nätverken. Men det offentliga är ytterst ansvarigt för att alla ska kunna leva ett tryggt och värdigt liv. och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför en viktig politisk uppgift. Därför stöder vi satsningar på att öka bemanningen, kompetensen och kvaliteten. Situationen har tydliggjort de svårigheter som kommunerna har upplevt i vissa lägen när de inte klarat sitt uppdrag fullt ut. För att avlasta kommunernas socialtjänst krävs en förnyad ansvarsfördelning och nya arbetsformer. Vi anser därför att en nationell krissocialjour bör inrättas. När kommunerna bedömer att de behöver extra hjälp kan sådan avropas från den nationella krissocialjouren. Med en nationell organisation kan resurserna användas bättre. Dessutom kan riskerna för att barnens trygghet och rättssäkerheten åsidosätts minimeras. För oss kristdemokrater är det en självklarhet att besparingskraven i ska tas bort. Vi kan inte acceptera att besparingar görs på stöd till de personer i vårt samhälle som behöver det mest – det som är kärnuppgifter i vår gemensamt finansierade välfärd. Vi har satt press på den socialdemokratiskt ledda regeringen för att ändra lagen och återupprätta den fullständiga intentionen med LSS. Det finns inga ekonomiska vinster om minskningar av assistans leder till sämre stöd och i vissa fall till och med högre totala samhällskostnader. 8.1 Flytta vården närmare medborgarna På bara har vårdköerna i fördubblats. Därför behöver vi lägga mer resurser på sjukvården och prioritera ned annat. Men vi behöver också se över och förändra sjukvårdens organisation. En flaskhals i svensk sjukvård består i att primärvården är underdimensionerad, vilket gör att många går till akuten och väntar där i stället. En annan är att svensk sjukvård är uppdelad i 21 politiskt styrda organisationer. Huruvida man överlever en viss cancerdiagnos kan i värsta fall hänga på vilken av dessa man bor i. Det är oacceptabelt. vill förändra sjukvården så att den fungerar för medborgarna. Det kräver flera genomtänkta reformer. Alla äldre ska ha rätt till hemsjukvård För att främja trygghet och en god vård och omsorg utifrån individuella behov vill vi att alla äldre ska ha rätt till hemsjukvård. Den demografiska utvecklingen ger en ökad efterfrågan på vård och omsorg av äldre Medellivslängden har ökat i stort sett utan avbrott i under i en takt som motsvarar . är den förväntade medellivslängden för kvinnor och för män. [9] Andelen äldre i befolkningen kommer därför att växa. Statistik från SCB visar att vi kommer att se en 40-procentig ökning av antalet äldre och en 20-procentig ökning av antalet äldre jämfört med . visar prognosen att åldersgruppen kommer att öka mest. Många äldre har en god hälsa och kan ta hand om sig själva långt upp i åldern, men åldrandet är för många förenat med försämrad hälsa. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) rapporterade [10] att befolkningen som är eller äldre har ett större vårdbehov än yngre åldersgrupper – rapporterar att de har någon kronisk sjukdom, jämfört i åldersgruppen 65–. Den höga andelen äldre som är multisjuka eller som har kroniska sjukdomar har av naturliga skäl ett särskilt stort behov av en individanpassad, samordnad och kontinuerlig vård och omsorg. Det är därför viktigt att säkerställa att rätt kompetens finns tillgänglig. Men en god vård och omsorg ställer också stora krav på helhetssyn, kontinuitet och samverkan över specialitets-, professions- och organisationsgränser. Särskilt höga krav ställs på omsorgen vid demenssjukdom. redovisade [11] att det insjuknar mellan 20 000 och 25 000 personer i en demenssjukdom . Det innebär att det finns mellan 130 000 och 150 000 personer med demenssjukdom i . prognos visar att antalet personer med demenssjukdom nästan kommer att fördubblas . Det är därför oroväckande att andelen kommuner som har multiprofessionella demensteam har minskat från (2014) till (2018). I de team som finns är det dessutom mycket ovanligt att personal från såväl som kommunen ingår. Dessutom visar rapporten att det saknas både kompetens och praktiska förutsättningar inom , vilket gör att personer med demenssjukdom som bor hemma inte får de insatser som de skulle behöva. Bristande samverkan mellan hemtjänst och hemsjukvård definierar hemsjukvård som ”hälso- och sjukvård när den ges i patients bostad eller motsvarande och där ansvaret för de medicinska åtgärderna är sammanhängande över tiden”. Hemsjukvård är därmed en vårdform som stärker de äldres trygghet och deras rätt till en god vård utifrån deras individuella behov. Eftersom insatser kopplade till hemtjänst eller äldreboende (särskilt boende) regleras via socialtjänstlagen (SoL) medan hemsjukvård regleras via hälso- och sjukvårdslagen (HSL) krävs det en god organisatorisk samverkan för att den äldres enskilda behov, inte byråkratiska regelverk, ska vara ledande för att säkerställa en god vård och omsorg. En rapport från visar att 2015 var det av alla personer med hälso- och sjukvård (eller äldre) i ordinärt boende som även hade hemsjukvård (tre kommuner rapporterade ). I särskilt boende hade tillgång till hemsjukvård (50 kommuner rapporterar ). Av de personer (eller äldre) som hade hemtjänst var det dock som också hade hemsjukvård. Även hemtjänstpersonal vittnar om att det ofta är stuprörstänk runt de olika aktörerna som ska erbjuda vård och omsorg av de äldre. Det kan exempelvis handla om att en undersköterska upptäcker ett sår på den äldres ben, men då personen inte är inskriven i hemsjukvården blir han eller hon hänvisad till akuten i stället för att få hjälp i hemmet. Detta trots att vårdbehovet egentligen inte krävde sjukhusvård. Det kan också handla om att hemsjukvården inte är tillräckligt flexibel eller tillgänglig när det sker en förändring i den äldres hälsotillstånd. Låt säga att en undersköterska bedömer att det krävs en läkarbedömning av den äldres allmäntillstånd vid misstanke om exempelvis en begynnande demenssjukdom. Då läkare inte finns tillgänglig inom hemsjukvården är transport nödvändig till sjukhuset, kanske med hjälp av ambulans, och efter flera timmars väntan görs en bedömning av läkare. När den äldre återvänder till sitt hem har han eller hon i och för sig fått medicinsk hjälp men processerna har gjort att den äldre har blivit alltmer förvirrad och allmäntillståndet har försämrats ytterligare. Inom kan vården och omsorgen dessutom bli påfrestande för många äldre eftersom det är ständiga byten av hemtjänstpersonal. I genomsnitt besöker 15 olika personer från de äldre . [12] När personalkontinuiteten är låg vittnar äldre om att de får besök av så många olika personer att de har tappat räkningen. En känsla av otrygghet och en oro för att personalen inte vet hur den enskildes behov ska mötas är utbredd. Det är också svårt för många äldre att orientera sig och se helheten i den vård och omsorg som ges. Vårt tidigare förslag om personalgaranti inom syftar till att motverka denna problematik. Brist på kontinuitet och helhetsperspektiv inom vården av äldre Enligt en studie gjord av Kommuner och Landsting (SKL) präglas inte vården av svårt sjuka äldre av det helhetsperspektiv som krävs. Istället görs punktinsatser utan ett större helhetsperspektiv och utan uppföljning. För patienter med kroniska sjukdomar finns det ofta symtom som är viktiga att vara vaksam på för att de själva (eller tillsammans med anhöriga) ska kunna fatta informerade beslut om sitt sjukdomstillstånd och när de bör söka vård. Men rapporten från Vårdanalys visar att av äldre med en eller flera kroniska sjukdomar har blivit informerade av vårdpersonalen om vilka symtom de ska bevaka – det svagaste resultatet bland de länder som deltar i undersökningen. Resultatet blir att den äldre söker vård . Denna brist på uppföljning, kontinuitet och samordning medför onödiga kostnader för vården men framför allt oacceptabla brister och onödiga sjukhusinläggningar för den äldre patienten. initierade under alliansregeringen den s.k. äldreutredningen i syfte att nå målet att alla äldre i ska kunna åldras i trygghet och självbestämmande med tillgång till en god vård och omsorg – hela livet – även vid omfattande och sammansatta vård- och omsorgsbehov. Dessvärre stoppades utredningen av den sittande socialdemokratiskt ledda regeringen. Förarbetet till visar att så många som var sjätte patient återinskrivs oplanerat i sjukvården efter att ha skrivits ut. Detta är framför allt påfrestande för patienten, men det tar också stora resurser i anspråk. Utredningen bedömde att 122 000 vårddygn inom slutenvården skulle kunna undvikas genom att skapa en bättre personcentrerad organisation runt äldre med omfattande och sammansatta vård- och omsorgsbehov. Tryggare hemgång, förstärkt utskrivningsprocess, rutiner för en mer sammanhållen vård och omsorg och en välfungerande hemsjukvård är exempel på insatser som minskar återinskrivningar av äldre. trädde lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård i kraft. Det är ett steg i rätt riktning, men det krävs utökade insatser för att samverkan ska fungera effektivt i praktiken. Vi kristdemokrater har länge varit pådrivande i att införa s.k. hemtagningsteam. Teamet kan exempelvis bestå av undersköterskor, arbetsterapeuter och fysioterapeuter. Det vore även värdefullt om kommunens medicinskt ansvariga sjuksköterska () och om personal som är medicinskt ansvarig för rehabilitering () ingick i teamet. Detta arbetssätt innebär att personal som är känd för patienten finns med från att hemgången planeras, kan följa med hem, ordnar med mat och läkemedel och kanske gör en första anpassning av boendet samt etablerar kontakt med hemtjänst och säkerställer att rehabilitering påbörjas skyndsamt. Det finns även förutsättningar för att minska antalet regelmässiga vårdbesök för äldre med kroniska sjukdomar. Vårdanalys visar i en rapport[13] att en tredjedel av personerna med kroniska sjukdomar som gör regelbundna besök på sjukhuset för sin vård ser möjligheter att utföra delar av sin behandling hemma, förutsatt att de får stöd och utbildning av vårdpersonalen. Dessvärre visar samma rapport att har det svagaste resultatet bland samtliga jämförda länder när det gäller att möjliggöra för patienter med någon kronisk sjukdom att vara delaktiga i sin egen vård genom att förse dem med en behandlingsplan och diskutera målsättningar och prioriteringar för vården. Om denna slutenvård och regelmässiga vårdbesök skulle kunna överföras till de äldres egna hem eller äldreboende och där utföras av personal som har särskild utbildning i geriatrisk och/eller palliativ vård skulle flera fördelar uppnås. Viktigast vore att vården av de äldre skulle förbättras genom att onödiga transporter och miljöbyten undviks. En annan positiv effekt skulle bli att trycket på akuten och slutenvården skulle minska påtagligt när äldre fick bättre vård hemma. Mot bakgrund av de starkt växande vårdköerna och långa väntetiderna på akuten vore det mycket välkommet. Förväntad brist på personal inom välfärdssektorn Välfärden står inför en stor rekryteringsutmaning när antalet barn och gamla ökar betydligt mer än de i arbetsför ålder. Stimulering av nyrekryteringar och insatser för att behålla personal inom äldreomsorgen kommer att vara avgörande . Vi instämmer med slutsatserna i SKL:s rekryteringsrapport. [14] Det gäller att arbeta med flera parallella strategier såsom att skapa en attraktiv arbetsmiljö, använda innovativ välfärdsteknik och kompetenshöjande insatser samt utmana invanda organisatoriska strukturer mellan kommuner, landsting och regioner. förslag för att stärka de äldres rätt till hemsjukvård Alla äldre ska ha rätt till hemsjukvård så att deras rätt till trygghet och en god vård och omsorg utifrån deras individuella behov kan stärkas. Det innebär att vissa insatser som regleras enligt hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen bör regleras via ett gemensamt lagrum som tydliggör att den äldre har rätt till samordnade hälso- och sjukvårdsinsatser såväl i sitt egna hem (ordinärt boende) som i särskilt boende. Hemsjukvården ska bestå av ett multiprofessionellt team av undersköterskor, distriktssjuksköterskor, arbetsterapeuter, fysioterapeuter, dietister och demenssköterskor för att motverka stuprörstänk inom organisationen. Hemsjukvårdsteamet får ansvaret för att samordna vården och omsorgen kring den äldre personen samt kommunicera med biståndshandläggaren och personal ansvarig för samordnad individuell plan (SIP). Hemsjukvårdsteamet har också ett ansvar för att vara kontaktpunkt mot anhöriga. Detta medför ett utvidgat vård- och omsorgsansvar för personalen i hemsjukvården. efter en medicinsk behandling av en äldre person ska hemsjukvårdsteam ha ett ansvar för personens återhämtning och rehabilitering. bedömer att det är av stort värde för patienterna att få ett omfattande stöd . En framgångsrik rehabilitering kan påtagligt underlätta för patienten framöver, vilket kan leda till ett minskat vårdbehov och även lägre kostnader. Primärvården ska vara bas för den större delen av den vård som ges till de mest sjuka äldre. Kontinuerlig och samordnad kontakt ska hållas med hemsjukvårdsteamet. För att få till stånd en fungerande vårdkedja över huvudmannaskapsgränsen krävs en delaktig läkarmedverkan i hemsjukvården. Därför måste de äldre ha rätt till en fast läkare som har det övergripande ansvaret för den äldre. Vi föreslår att kommuner ges möjlighet att anställa läkare i syfte att klara vårdkedjan inom hemsjukvården med bibehållen medicinsk kvalitet. Fler mobila enheter som kan ge vård i hemmet i de fall detta är en bättre lösning än inläggning vid sjukhus. Det ska krävas kompetens motsvarande undersköterskor för att jobba i hemsjukvården. Det är viktigt att personalen har grundläggande medicinsk utbildning för att kunna bedöma den äldres status, kunna ta emot delegationer, föra en dialog med teamet om utvecklingen och vidareförmedla hälsostatus till andra vårdgivare. ska personalen ha rätt omvårdnadskunskaper. För att säkerställa kompetensen vill vi återinföra Omvårdnadslyftet. Det ska finnas tydliga nationella krav på utbildningarna inom vård- och omsorgsområdet för att säkerställa kvaliteten på kompetensutvecklingen. Utökad möjlighet till ”vardagsrehabilitering” i syfte att stärka den äldres allmäntillstånd. Genom bibehållen eller förbättrad fysisk kapacitet kan den äldre få förbättrad livskvalitet och möjlighet att vara mer delaktig i exempelvis sin dagliga hygien eller sysslor i hemmet. Utökat stöd till anhöriga. Hemsjukvården blir en primärkommunal uppgift och genom denna förstärkning avlastas den landstingskommunala sjukvården. Gruppen som omfattas av förslaget inom särskilt boende, hemtjänst och boende i ordinärt boende är ca 95 000 personer och kostnaden per brukare är vilket gör att kostnaden blir totalt . har avsatt 3 miljarder och 4 miljarder för bättre primärvård. Halva det årliga beloppet tas i anspråk för hemsjukvård. avsätter därutöver i nya pengar i sin ekonomiska vårmotion för ändamålet. Eftersom hemsjukvård för äldre kan antas minska trycket på såväl primärvård som sjukhusvård i landstingsregi ska en växling av statsbidrag ske från landstingen till kommunerna. Den växlingen bör uppgå till för att hemsjukvården ska vara fullt finansierad.