mot · H5024186 · 2018-05-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:245 Nya skatteregler för företagssektorn 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avdragsutrymmet för den generella ränteavdragsbegränsningsregeln bör sättas till av ebitda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beloppsgränsen i förenklingsregeln bör sättas till och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens proposition i den del som avser förslaget till sänkt bolagsskattesats. Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté, som antog namnet (), med uppdrag att se över beskattningen av bolag. FSK:s slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) överlämnades till . Den centrala upp-giften för FSK var att lämna förslag som innebär att den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital minskar. FSK föreslår i huvudsak att det införs en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn i kombination med en sänkning av bolagsskatten. påbörjade med understöd av G20 ett projekt för att motverka skattebaserodering och vinstförflyttning – Base Erosion and (BEPS). publicerades 13 rapporter (avseende 15 åtgärdsområden) och ett sammanfattande dokument som tillsammans utgör det s.k. BEPS-paketet. En av åtgärderna i BEPS-paketet gäller internationell skatteplanering med ränteavdrag. Rekommendationer på detta område lämnas i från – Final report on action 4: Limiting Base Erosion Involving Interest Deductions and Other Financial Payments (, åtgärd 4). föreslår en generell begränsning av ränteavdrag, som i första hand bör utformas som en avdragsbegränsning för negativa räntenetton. Inom EU har arbetet med att motverka skadlig skattekonkurrens pågått . Vid möte antogs rådsslutsatser om BEPS-arbete i EU. I rådsslutsatserna understryks bl.a. behovet av gemensamma lösningar på EU-nivå samt en effektiv och snabb koordinerad implementering av BEPS-åtgärderna av medlemsstaterna. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden). Direktivet innebär att EU:s medlemsstater samordnar genomförandet av vissa av åtgärdspunkter mot BEPS, däribland åtgärd 4 om ränteavdragsbegränsningar. Ränteavdragsbegränsningsregeln i artikel 4 i direktivet mot skatteundandraganden ska motverka skatteplanering med ränteavdrag. Artikel 4 ansluter i huvudsak till (åtgärd 4). Artikeln innebär att det ska införas en generell begränsning av avdrag för nettoränteutgifter baserad på resultatmåttet vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar (ebitda). Avdrag får göras med högst av ebitda. Det är även möjligt att välja andra resultatmått, (ebit, som står för vinst före räntor och skatt), med en procentsats som motsvarar den som gäller för ebitdamåttet. remitterade regeringen promemorian Nya skatteregler för företagssektorn (Fi2017/02752/S1). Promemorian innehöll två huvudförslag. Det ena förslaget baserades på ebit, och avdragsutrymmet uppgick där till . Det andra förslaget baserades på ebitda med ett avdragsutrymme på . välkomnar arbetet inom och EU för att motverka skatteflykt och skatteundandragande. Vi välkomnar också ambitionen i slutbetänkande att minska den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital. Den promemoria som regeringen remitterade innehöll överlag balanserade förslag som både minskade möjligheterna till skatteundandragande och utjämnade skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital. Dessvärre kan vi konstatera att det förslag som regeringen nu lagt på bord är urvattnat på en rad punkter. 3 Den generella ränteavdragsbegränsningen 3.1 Val av modell I propositionen föreslår regeringen att den generella ränteavdragsbegränsningen baseras på ebitda. Det finns både för- och nackdelar med detta mått. Till nackdelarna hör att en ränteavdragsbegränsning som baseras på ebitda inte minskar de skattemässiga skillnaderna mellan finansiering med eget och lånat kapital lika mycket som om ränteavdragsbegränsningen hade baserats på ebitmåttet. Till fördelarna hör att ebitda är den mest vanligt förekommande metoden internationellt och den som i huvudsak rekommenderar. Ebitda är dessutom ett etablerat mått för att uppskatta kassaflöde och därmed den reella förmågan att bära räntekostnader. Företrädare för allmännyttans intresse- och branschorganisation () anför att det alternativ som skulle få mest negativa effekter för fastighetsbranschen är ebitmetoden. Från kommuner och landsting har det framförts att med en ebitregel kommer kommunala samhällsviktiga verksamheter såsom fastigheter, gas, vatten, el och avfall att finansiera en skattesänkning för personalintensiv verksamhet som t.ex. bemanningsföretag. Sammantaget delar regeringens bedömning att en ebitregel skulle kunna få alltför omfattande effekter på kapitalintensiva verksamheter och att en ränteavdragsbegränsning baserad på ebitda därför är att föredra. 3.2 Nivån på avdragsunderlaget Som nämnts ovan medger EU-direktivet om skatteundandragande att avdrag får göras om högst av ebitda. I promemorian som regeringen remitterade föreslogs ett avdragsutrymme på , i det fall ebitdaregeln skulle väljas. Regeringen anförde att ett avdragsutrymme på inte skulle vara tillräckligt robust mot skatteplanering och att det heller inte i någon nämnvärd utsträckning skulle bidra till ökad neutralitet mellan finansiering med eget och lånat kapital. Enligt skulle ett avdragsutrymme på av ebitda innebära att av noterade multinationella företagsgrupper som redovisar positivt ebitda i princip skulle kunna dra av externa nettoräntekostnader i sin helhet. I promemorian framhåller regeringen vidare att man måste beakta att de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna ska snävas in och att ett större avdragsutrymme än därför inte är möjligt med hänsyn till skyddet av den svenska bolagsskattebasen. I den nu lagda propositionen är de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna desamma som i promemorian, men går det helt plötsligt att sätta avdragsutrymmet till , som regeringen föreslår. delar den analys som regeringen gjorde i sin egen promemoria och föreslår att avdragsutrymmet sätts till av ebitda. Avdragsutrymmet för den generella ränteavdragsbegränsningsregeln bör sättas till av ebitda. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I promemorian lade regeringen förslag på en förenklingsregel som innebär att ett företag får dra av ett negativt räntenetto . Direktivet mot skatteundandragande medger att medlemsstaterna får införa en sådan förenklingsregel . I promemorian menade regeringen att en avvägning får göras mellan behovet av minskad administrativ börda och de övergripande syftena med ränteavdragsbegränsningsregeln (dvs. att jämna ut skillnaden mellan eget och lånat kapital). Regeringen uppmärksammade särskilt regelbördan för de mindre företagen och att dessa kan ha svårare att finansiera sig med eget kapital än större företag. En lämplig nivå för beloppsgränsen ansågs vara . En beloppsgräns på den nivån skulle innebära att av aktiebolagen skulle kunna tillämpa förenklingsregeln och således inte omfattas av den generella ränteavdragsbegränsningen. I propositionen föreslår regeringen att beloppsgränsen sätts till . Beaktat förenklingsregeln träffas då drygt 2 000 av aktiebolagen av den generella ränteavdragsbegränsningen, vilket utgör av alla aktiebolag. Andelen bolag som träffas ökar om man endast studerar de större bolagen. Av de bolag som har 250 anställda eller fler träffas av den generella ränteavdragsbegränsningen. anser att beloppsgränsen i förenklingsregeln är så högt satt att den undergräver syftet med hela reformen, dvs. att utjämna den skattemässiga skillnaden mellan eget och lånat kapital och motverka skatteundandragande och skatteflykt. anser i likhet med vad som föreslogs i promemorian att en beloppsgräns på i förenklingsregeln är en rimlig avvägning mellan att å ena sidan utjämna den skattemässiga skillnaden mellan eget och lånat kapital och motverka skatteundandragande och skatteflykt och å andra sidan minska den administrativa bördan för mindre företag. Beloppsgränsen i förenklingsregeln bör sättas till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den svenska bolagsskatten har sänkts i flera steg . sänktes den från , och 2013 sänktes den till dagens . Den svenska bolagsskatten ligger därmed under OECD-snittet på . Till det ska läggas att de svenska avskrivningsreglerna är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. I propositionen föreslår regeringen att bolagsskatten sänks i två steg ned till från dagens nivå på . Regeringen motiverar sänkningen med att den generella ränteavdragsbegränsningen breddar bolagsskattebasen och, allt annat lika, ökar skatteuttaget på bolagssektorn. avvisar förslaget om sänkt bolagsskatt då vi menar att den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig. Vinsterna i bolagssektorn är därtill höga, och har varit så . bör avslå regeringens proposition i den del som avser förslag till sänkt bolagsskattesats. Detta bör besluta. Momodou Jallow (V)