mot · H6022610 · 2018-11-30 00:00:00 — befinner sig på toppen av en internationell högkonjunktur. Prognoserna för pekar dock på stigande arbetslöshet och lägre tillväxt. Trots av högkonjunktur står många utanför arbetsmarknaden. Utsatta grupper utgör en allt större andel av de arbetslösa. är sista chansen att genomföra de reformer behöver och som rustar svensk ekonomi inför den kommande lågkonjunkturen. De som inte har fått ett jobb när tillväxten har varit hög kommer att ha mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden när konjunkturen vänder nedåt. Det är dags att se till att de människor som står utanför samhället ges en väg in. Inte minst nyanlända måste i mycket högre grad gå från bidragsberoende till att ha en egen försörjning. För att detta ska ske krävs ansvarsfulla strukturreformer som öppnar upp såväl arbetsmarknaden som bostadsmarknaden. Även skattesystemet måste reformeras för att premiera företagande och arbete. För att fler ska kunna komma in på arbetsmarknaden måste det vara möjligt att börja på en något lägre lön och lära sig jobbet på jobbet. Kostnaden för att anställa måste sänkas och den ineffektiva Arbetsförmedlingen göras om i grunden som arbetsmarknadsåtgärderna bantas och fokuseras. vill öppna upp bostadsmarknaden genom att förenkla regler för byggande och göra det enklare att bygga på fler ställen. Även systemet för hyressättning måste reformeras för att gynna rörlighet och tillkomsten av nya hyresrätter. Skatter och regler måste utgå från de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet bör reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande. Den regionala klyvningen måste också brytas. Det kräver enklare regler för småföretag och förstärkt infrastruktur i hela landet. Inte minst järnvägen måste rustas upp och bredbandsutbyggnaden snabbas på. Trygghet i hela landet Var man än bor och arbetar i måste man kunna känna sig trygg. Det kräver en välfärd som fungerar och finns i hela landet och en polis som klarar av både vardagsbrott och grövre brottslighet. Även försvaret måste förstärkas. Istället för att detaljstyra våra kommuner och landsting vill kraftigt öka de generella statsbidragen till dessa, så att kommuner och landsting själva får redskap att klara sina utmaningar. Det krävs också särskilda insatser för att minska köerna och öka tillgängligheten i vården, inte minst för unga som lider av psykisk ohälsa. ska vara ett föredöme inom miljö- och klimatpolitiken genom att visa att det går att förena ökad tillväxt med minskade utsläpp. Transporterna, vars utsläpp inte minskat tillräckligt snabbt, behöver ställa om snabbare. Därför vill bland annat införa en grön bilbonus för personbilar, för transporter som minskar utsläppen och krav på biobränsleinblandning för både flyg och tunga transporter. Vi vill också stärka både lokala och internationella insatser för att skydda hav och vattendrag från övergödning och nedsmutsning för att säkra både en hållbar vattenmiljö och tillgången till rent dricksvatten. Sparsamhet med våra gemensamma resurser under högkonjunktur gör att har vi möjlighet att klara välfärden även under lågkonjunktur. Strukturreformer av arbetsmarknaden och bostadsmarknaden gör oss bättre rustade för en ekonomisk nedgång. Genom ett resultatinriktat miljöarbete, där vi prioriterar reformer som gör skillnad, säkrar vi både tillväxt och hållbarhet . prioriterar satsningar på reformer som stärker tillväxten, öppnar upp för fler jobb, ökar tryggheten och snabbar på miljöomställningen. Så ser vi till att och svensk ekonomi står starka framåt. riktlinjer för den ekonomiska politiken Bryt klyvningen med jobb och företagande 5.2 En integration för alla i 5.3 Utveckla hela landet Ökad trygghet i hela landet 6.1 Starkare trygghet i fråga om brott och övergrepp 6.2 Nära och tillgänglig vård när du behöver den 6.3 Trygghet i en orolig omvärld 7.4 En vardag utan gifter – med renare hav och vatten Utgifter, inkomster och offentligfinansiella effekter godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2019–2021 enligt förslaget i tabell 5 i kapitel 8 i motionen. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 3 i kapitel 8 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 4 i kapitel 8 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 1 i kapitel 8 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 2 i kapitel 8 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. 2.1 Konjunkturläget i omvärlden Världsekonomin väntas växa med , såväl 2018 som 2019. Detta är något snabbare än trenden. Tillväxten kommer dock att bli mer ojämnt fördelad, då olika delar av världen nått olika långt i konjunkturcykeln. I är återhämtningen från finanskrisen fullbordad och landets centralbank har påbörjat en långsam normalisering av penningpolitiken. Arbetslösheten är låg och fortsatt fallande. Finanspolitiken är fortsatt expansiv och underskotten stora, vilket stimulerar ekonomin på kort och medellång sikt. Hushållens förtroende för ekonomin är högt och stigande löner i kombination med något lägre inflation innebär reallönetillväxt, vilket ger ökad konsumtion. Euroområdet väntas gå in i en period av mild högkonjunktur. Trenden med fallande arbetslöshet och positiv tillväxt väntas hålla i sig och understödjas av den ekonomiska politiken. Kärninflationen är fortfarande lägre än ECB:s mål, men i takt med att arbetslösheten faller skapas ett visst tryck uppåt på lönerna. Detta leder till att inflationen kommer att närma sig ECB:s mål och att långsamt kan påbörja en normalisering av penningpolitiken . Skillnaderna inom euroområdet är dock fortfarande stora. I , till exempel, har arbetslösheten inte minskat i samma takt som i övriga länder. är den italienska statsskulden hög och landets regering har visat sig ovillig att bedriva en politik som skulle minska underskotten. Resultatet har blivit att räntorna på italienska statspapper har ökat, såväl i absoluta tal som i förhållande till tyska statsobligationer. är en av största exportmarknader, varför utvecklingen i samband med brexit också påverkar svensk ekonomi. För tillfället präglas bedömningar av landets ekonomiska utveckling av stor osäkerhet. arbetsmarknad är fortfarande stark, med låg arbetslöshet och hög sysselsättning, men investeringar, konsumtion och handel utvecklas svagt. Tillväxten på är också mycket modest. I är tillväxten fortfarande hög, men klart lägre än . Till viss del är den trendmässigt fallande tillväxten en naturlig följd av ombalanseringen av den kinesiska ekonomin, där inhemsk efterfrågan, snarare än export, driver utvecklingen. Den kinesiska regeringen förefaller försöka motverka effekterna av ökade amerikanska tullar och fallande tillväxt med lättare kreditgivning. Denna utveckling är inte riskfri, då en mer expansiv kreditgivning och ett ökat byggande kan leda till obalanser på den kinesiska fastighetsmarknaden. I tillväxtekonomierna väntas de senaste årens positiva utveckling fortsätta. Det finns dock, precis som i tidigare perioder av mer åtstramande amerikansk penningpolitik, en risk för att länder med stora skulder i dollar kan påverkas negativt om dollarn stärks i samband med att amerikanska räntor höjs. Sådana problem har redan delvis drabbat och och det finns en risk för att oron sprider sig till andra tillväxtekonomier. Svensk ekonomi har av högkonjunktur bakom sig. Högkonjunkturen väntas ha toppat och blir tillväxten lägre som sysselsättningsökningen dämpas. Arbetslösheten bottnar på . Efter en svag inledning av året finns det tecken på att utvecklingen av svensk export kommer att vara god framöver. Exporten gynnas dels av den svaga kronan, dels av kombinationen med en investeringsdriven global tillväxt och att svensk export i hög grad består av investeringsvaror. Det är främst varuexporten som utvecklas gynnsamt, medan tjänsteexporten fortsätter att växa långsammare än trend. Kombinerat med en relativt långsamt växande import innebär detta att nettoexporten bidrar positivt till bnp-utvecklingen . Bostadsinvesteringarna utgör en risk för svensk ekonomis utveckling. De ligger på höga nivåer och är den främsta förklaringen till att de totala bruttoinvesteringarna är höga. Bostadsinvesteringarna väntas dock falla . räknar med att antalet påbörjade lägenheter faller från 64 2017 till 58 000 och vidare till 53 000 . Bostadspriserna har utvecklats förhållandevis svagt, vilket lett till att ett antal bostadsutvecklare haft problem att sälja nyproducerade bostäder. Svagare bostadsinvesteringar leder till lägre totala investeringar, vilket påverkar tillväxten negativt. När det gäller industrins investeringar har de utvecklats starkt . Givet utvecklingen i den globala ekonomin kommer de fortsätta att vara höga, men investeringstillväxten dämpas av att kapacitetsutnyttjandet redan är mycket högt. Kapacitetsbristen manifesteras bland annat i svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens, vilket kan leda till att svenska företag väljer att förlägga investeringar i andra länder. Investeringarna i tjänstebranscherna utvecklas dock starkt och bidrar till att de totala investeringarna i näringslivet ökar som andel av bnp. Hushållens konsumtion utvecklades ovanligt starkt , delvis drivet av höga utgifter för personbilar inför införandet av bonus–malus. Denna effekt väntas ha reverserats under årets andra hälft. Hushållens konfidensindikatorer är något högre än det historiska genomsnittet, vilket indikerar en förhållandevis normal utveckling av konsumtionen. En risk för denna utveckling utgörs av bostadspriserna som, om de faller, snabbt kan påverka hushållens syn på den egna ekonomin negativt och minska konsumtionen. Under nästkommande år väntas den dämpade sysselsättningstillväxten, i kombination med långsamt stigande räntor, att leda till en något svagare utveckling av såväl disponibel inkomst som konsumtion. Utvecklingen motverkas dock av att hushållen har ett högt sparande som de kan minska för att upprätthålla sin konsumtion. Den offentliga konsumtionen växte kraftigt , i kölvattnet av den relativt stora migrationen. Minskade utgifter för flyktingmottagande fortsätter att hålla tillbaka ökningen av framförallt den statliga konsumtionen. Detta motverkas dock delvis av den förändrade demografin, där fler yngre och äldre ställer högre krav på ökad offentlig konsumtion. Jämfört med 2017 väntas den offentliga konsumtionen öka något snabbare. Offentliga investeringar var höga såväl 2016 som 2017. Det har varit, och fortsätter att vara, de kommunala investeringarna som driver utvecklingen. Det ökade antalet yngre och äldre har lett till investeringar i fler förskolor, skolor och andra lokaler. De kommunala investeringarna väntas dämpas något framöver. Detta motverkas dock av något högre statliga investeringar, bland annat till följd av infrastrukturinvesteringar och inköp av ny materiel till försvarsmakten. Sammantaget fortsätter de offentliga investeringarna att öka, men i något långsammare takt . Arbetsmarknaden har utvecklats starkt under . Den starka sysselsättningstillväxten har möjliggjorts av att arbetskraften har ökat förhållandevis mycket. och nästkommande år fortsätter arbetskraften att växa, men i en långsammare takt. Resultatet blir att sysselsättningstillväxten kommer att dämpas. Också arbetslösheten har sjunkit. Detta gäller dock inte jämviktsarbetslösheten, som i stället ökat svagt. Det innebär att de som fortsätter att vara arbetslösa har en mycket svag ställning på arbetsmarknaden. I hög grad består denna grupp av människor som är utrikesfödda och har en relativt låg utbildningsnivå. Arbetslösheten väntas bottna på , för att sedan vända upp. Matchningen på svensk arbetsmarknad är fortfarande dålig, i bemärkelsen att det finns en stor arbetskraftsbrist, med många lediga jobb, parallellt med en relativt hög arbetslöshet. Bilden av svensk inflation spretar beroende på vilket prisindex som studeras. KPIF, inflation beräknad med fast bostadsränta, ligger kring . har detta i hög grad berott på stigande energipriser. KPIF exklusive energi noteras i stället till lägre än KPIF. Inflationsförväntningarna hos arbetsmarknadens parter, inköpschefer och penningmarknadsaktörer har dock stabiliserats kring . Inflationen, mätt med KPIF, väntas ligga kvar kring , vilket möjliggör för att långsamt börja höja reporäntan. Drivkrafterna bakom inflationen skiftar, från höjda energipriser till högre varu- och tjänstepriser. utgör växelkursen och effekterna av sommarens torka på spannmålspriset en osäkerhetsfaktor för prognosen. 2.3 Sammanfattning av det ekonomisk-politiska läget Den svenska ekonomin närmar sig nu maximalt kapacitetsutnyttjande. Ska arbetslösheten minska ytterligare krävs strukturella reformer som sänker jämviktsarbetslösheten. Detsamma gäller tillväxttakten. Ska tillväxten kunna upprätthållas på höga nivåer krävs reformer som ökar den svenska ekonomins långsiktiga tillväxtpotential. Givet tecknen på att högkonjunkturens topp är passerad är det stabiliseringspolitiskt motiverat att säkerställa att de offentliga finanserna är i ett sådant skick att de klarar av en framtida lågkonjunktur. För blir slutsatsen att den ekonomiska politiken bör vara försiktigt åtstramande och säkerställa att det finanspolitiska ramverkets mål, särskilt överskottsmålet, nås. Det finns få eller inga anledningar att ytterligare försöka stimulera ekonomin förbi jämviktsnivåerna för tillväxt och arbetslöshet. Detta riskerar snarare att förstärka riskerna för överhettning och bygga upp större obalanser. I stället bör politiken fokusera på att genomföra reformer som stärker den svenska ekonomins långsiktiga tillväxtförmåga och sänker jämviktsarbetslösheten. Sådana reformer tenderar också att ha en låg offentligfinansiell kostnad, varför de lämpar sig väl för att genomföras i rådande konjunkturläge. gick till val på ett mycket ambitiöst reformprogram för att föra framåt. För att få fler nyanlända i jobb, förstärka klimatomställningen, stärka tryggheten och hålla ihop . Vi valde också aktivt att ta värderingskampen och försvara liberalismen och jämställdheten. Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Denna har tagits fram utifrån ett antal principer, som stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver framöver. Tvärt om är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. hade inte motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. Specifikt råder det relativt bred enighet om att Försvarsmakten, samt kommunerna behöver resurstillskott. Det råder också relativt bred enighet om att bönder behöver stöd efter sommarens svåra torka. Det är också åtgärder som hade underlättat långsiktig planering och därmed effektivitet. I denna budgetmotion föreslår därför förstärkningar på dessa områden. De flesta övriga reformer som behöver kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. Detta gäller dock inte förändringar av inkomstskatterna som måste beslutas . föreslår därför i denna budgetmotion också sänkta inkomstskatter. Därtill finns ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. Att förbättra integrationen, påskynda den gröna omställningen och värna tryggheten är exempel på sådana. I denna budgetmotion föreslås också ett antal första steg för att komma tillrätta med dessa problem. Förslagen är just första steg. De är snabbt genomförbara och strukturellt riktiga. De behöver dock kompletteras med fler förslag, i enlighet med vad som beskrivs i resten av denna motion. För är det självklart att behandla budgetprocessen seriöst. Ansvar för de offentliga finanserna och vårdande av budgetprocessen är viktiga utgångspunkter för vårt arbete. Föreliggande budgetmotion beskriver därför den inriktning som anser bör ligga till grund för en kommande regerings ekonomiska politik. Politik som snabbt bör implementeras när en regering har tillträtt. Därtill lämnas förslag på åtgärder som är brådskande och som ändå hade behövt lämna tillkännagivanden kring i absolut närtid, förändringar av skatter som måste ske samt ett antal snabbt genomförbara åtgärder på för viktiga reformområden. Ska vi kunna genomföra de stora reformer som behöver krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering, och genomföra de reformer som behöver, är fokus framöver. riktlinjer för den ekonomiska politiken Den svenska ekonomin är i grunden stark. Statsskulden är låg och vår konkurrenskraft är hög. Tillväxt och välstånd kräver dock ett kontinuerligt reformarbete för att nya branscher och jobb ska kunna växa fram. Ska vara ett rikt och välmående land även krävs strukturreformer . ekonomiska politik syftar till att möjliggöra för företag att skapa jobb åt fler, att hålla ihop , att se till att den offentliga kärnverksamheten fungerar samt att möjliggöra en grön omställning av samhället. Detta kräver reformer, såväl på kort som på lång sikt. Klyvningen av arbetsmarknaden, där stora grupper stängs ute, kan och måste brytas. Det kräver att det blir billigare att anställa, att det lönar sig att arbeta och att matchningen fungerar. Inträdesjobb, där nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen tillåts att ta ett jobb till något lägre ingångslön, kan tillsammans med andra reformer öppna dörren till arbetsmarknaden för stora grupper. Integrationen måst snabbas på genom införandet av ett intensivt integrationsår. Företagsklimatet måste förbättras och jobbfokuset i trygghetssystemen öka. Arbetsförmedlingen måste läggas ned i sin nuvarande form och ersättas av fristående förmedlare som får betalt efter resultat. krävs reformer som ökar tryggheten i hela landet. Vården måste sätta patienten i fokus, bli mer tillgänglig och komma närmare människor. De landsting som minskar köerna och kortar vägen till behandling bör belönas genom en tillgänglighetsmiljard. Det måste bli möjligt att få vård snabbt för lindrigare psykisk ohälsa, innan situationen förvärras och resulterar i sjukskrivning. En primärvårdsreform krävs för att göra det mer attraktivt att arbeta inom primärvården och öka andelen patienter med en fast läkarkontakt. Och det behövs satsningar på vårdpersonalen, med fler och tydligare karriärvägar för sjuksköterskor. För att öka tryggheten när det gäller brott måste antalet poliser öka. För att uppnå detta krävs att arbetsvillkoren förbättras och att lönerna höjs. Men också sättet på vilket polisen styrs måste effektiviseras, med tydliga mål, en konsekvent resultatuppföljning och en nolltolerans mot vardagsbrott. Övriga delar av rättskedjan, bland annat åklagare, domare och nationellt forensiskt centrum, måste stärkas. Också försvarsmakten måste ges förutsättningar att försvara hela . Det kräver ökade resurser för såväl förbandsverksamhet som inköp av materiel. För att klara klimatutmaningen krävs styrmedel som minskar utsläppen och leder till en grön tillväxt. Grunden för miljö- och klimatpolitik är att förorenaren ska betala för sina utsläpp som ny grön teknik stimuleras. För att ställa om till gröna transporter föreslår vi en grön bilbonus, där köp av bilar med höga utsläpp beläggs med en avgift som finansierar en kraftfull bonus för köp av klimatvänliga bilar. För att stimulera ny grön teknik bör dagens myriad av miljöstöd slås ihop till ett enkelt grönt avdrag som gör det mer lönsamt för individer och hushåll att exempelvis investera i solceller och energilagring. Farliga kemikalier måste beskattas för att säkerställa en giftfri vardag och kraftfulla investeringar göras för att garantera att våra sjöar och hav är rena. Allt detta kan och måste göras omgående och skulle göra svensk ekonomi grönare och mer effektiv på kort sikt. Men det krävs också strukturreformer som stärker den svenska ekonomins tillväxtkapacitet på . Sådana reformer bör, för att vara långsiktigt hållbara, genomdrivas i så breda överenskommelser som möjligt. För det första krävs en genomgripande reform av svensk arbetsmarknad. De lagar och regler som styr arbetsmarknadens funktionssätt utformades i hög grad då svenskt näringsliv och samhälle såg helt annorlunda ut. En bred översyn och reformering av arbets- och konflikträtten bör syfta till att uppnå en bättre balans mellan företagens behov av flexibilitet, den enskildes behov av trygghet och behov av en dynamisk ekonomi och tillväxt. För det andra krävs en bred reform av bostadsmarknaden. Hyresmarknaden måste omregleras så att hyresnivåerna avspeglar det faktiska värdet på berörda lägenheter, som ett starkt besittningsskydd värnas. Marknaden för ägt boende måste säkerställa att den finansiella stabiliteten värnas som förstagångsköpare inte utestängs från möjligheten att äga sitt boende. Skatten för att köpa, äga och sälja bostäder måste ses över för att premiera rörlighet och minska riskerna med hög skuldsättning. För det tredje är i behov av en skattereform. En alltför stor andel av skatteuttaget kommer från jobb och företagande. Skattebördan måste skifta till mer stabila och mindre skadliga skattebaser, som konsumtion. bör systemet förenklas och i högre grad präglas av enhetlighet. Den gröna skatteväxlingen, där skatten på utsläpp och miljöförstöring höjs och skatten på jobb och företag sänks, bör förstärkas. Därutöver finns det för landet viktiga frågor som också kräver långsiktighet och som därför bör hanteras inom ramen för breda överenskommelser. Finansieringen av försvaret samt skapandet av en långsiktigt hållbar migrationspolitik som förenar humanism och medmänsklighet med ordning och reda är exempel på sådana frågor. driver ett brett reformprogram som har kraft att föra ekonomi framåt. Bryt klyvningen med jobb och företagande 5.1 Alla jobb behövs Svensk arbetsmarknad står inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortfarande högt, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen mellan dem med utbildning och arbete och dem utan förstärks på arbetsmarknaden som matchningen försämras. För att bryta klyvningen av arbetsmarknaden krävs ansvarsfulla strukturreformer med inriktning på jobb och företagande. Efterfrågan på arbetskraft måste fortsätta att stärkas genom att fler företag startas och växer. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. Utbudet av arbetskraft måste fortsätta att förstärkas. Det ska alltid löna sig att arbeta, varför skatten på låga inkomster måste sänkas och jobbfokuset i trygghetssystemen öka. Matchningen på arbetsmarknaden måste fungera bättre. För detta krävs att det skapas en väg in på arbetsmarknaden för de som stängs ute av höga ingångslöner och höga skattekilar. Det krävs att Arbetsförmedlingen reformeras i grunden, genom att släppa in privata och ideella arbetsförmedlare som belönas efter resultat. Det krävs också ökad rörlighet på arbetsmarknaden och bättre möjligheter till vidareutbildning. Det är grundläggande att utbildningssystemet fungerar och ger människor de färdigheter de behöver för jobb och utveckling. Det gäller såväl teoretiska som praktiska utbildningar.