ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022069 · 2018-11-29 00:00:00 — Trakasserier och mobbning på internet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för ett samarbete på EU-nivå för att motverka trakasserier på nätet och tillkännager detta för regeringen. Internet är ett gränslöst universum. Här möter vi människor från andra sidan världen, håller kontakt med vänner, familj och har möjlighet att flytta med oss kontoret nästan vart som helst. Nätet erbjuder en mängd möjligheter, men det gränslösa erbjuder också negativa krafter en väg in i våra liv. har en mängd uppmärksammade fall kommit fram i , där nätet använts för att trakassera och förstöra människors liv. Tv-programmet visade hur långt människor tillåter sig att gå när de tror sig vara skyddade bakom anonymitetens slöja. Avslöjanden under metoo visar att sexuella trakasserier är ett globalt problem, där lösningarna inte bara kan hanteras och diskuteras på nationellt plan. För metoo-kampanjen blev nätet ett viktigt verktyg för att lyfta upp problemen med sexuella trakasserier till ytan. Nätet är inte boven i dramat, det är användarna som ska stoppas när de kliver över gränsen. För det behövs ett internationellt samarbete. Våra barn lever också i denna digitaliserade gränslösa värld. Internet kan medverka till positiva möten, men är också grunden för tragiska berättelser om barn som mobbats och trakasserats på nätet. I vissa fall så grovt att barnet har valt att ta sitt eget liv. Detta är inte värdigt det vi vill ha. I dessa fall har både förövare och offer funnits i , men nätets gränslösa konstruktion öppnar för möjligheten att sitta i och trakassera någon i . Vår ungdomsgeneration växer upp i en gränslös värld, vi är skyldiga dem att även arbeta för ett gränslöst skydd. Därför uppmanar jag regeringen att i tillägg till ett intensifierat arbete mot nätmobbning och trakasserier i , även på EU-nivå ta initiativ till ett samarbete om ungas liv på och möjlighet till skydd mot trakasserier och övergrepp på nätet. Det kan handla om att komma fram till en samsyn inom EU.
mot · H6022070 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi och tillkännager detta för regeringen. Alla skatter är i behov av ett tillräckligt folkligt stöd för att kunna bibehålla sin legitimitet. En förutsättning för att brett stöd ska uppstå för en given skatt är att dess syfte och funktioner också är allmänt kända. Följaktligen blir lagar som ter sig obegripliga mer utsatta för missnöje och kritik och deras legitimitet riskerar därför att undergrävas. En skatteform som har betydande ekonomisk inverkan är energiskatterna. De har stor betydelse för vår elproduktion, industrins konkurrenskraft, våra jobb och hushållens ekonomi. Det är också en skatteform vars delar ofta lyfts fram som svårförståeliga av olika intressegrupper. Koldioxidskatten är ett exempel på en energiskatt som har ett tydligt syfte – att göra det dyrare att använda för klimatet skadliga fossila bränslen och på så sätt skapa incitament till en minskad användning av samma bränslen. Många andra energiskatter, däribland elskatten, uppfattas dock som icke transparenta och tolkas som rent fiskala skatter med syfte att öka statens intäkter. Det är en uppfattning som förstärks av att flertalet regeringar efter varandra har höjt energiskatterna utan någon motivering. Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. En genomlysning av lagen om skatt på energi skulle vara värdefull eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. Det skulle i sin tur öka förutsättningarna för förståelse och en bredare acceptans för dessa skatter.
mot · H6022071 · 2018-11-29 00:00:00 — Trafikpolisernas roll och omvärldsbevakning ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafikpolisen i andra länder och dess organisering och tillkännager detta för regeringen. Ett ständigt ökande antal larmrapporter från ett ständigt minskande antal trafikpoliser har blivit allt för vanligt förekommande. Antalet fordon på våra vägar ökar ständigt, som antalet trafikpoliser minskar. Polisens ledning har länge stått handfallna. Att säga att det är bråttom att hitta en lösning är en underdrift. ser vi att våra grannländer i till exempel och har organiserat sin trafikpoliskår på ett annat och förmodligen mer effektivt sätt. I till exempel arbetar civilanställda fordonsinspektörer tillsammans med polisen för att kunde utföra de nödvändiga kontrollerna på tunga fordon. Vi behöver fler poliser på våra vägar och vi behöver en modern organisation som kan hantera alla de uppgifter som vi har rätt att förvänta att en modern polisorganisation klarar av. I denna allvarliga situation vore det klokt att ta lärdom av hur andra länder har klarat av sin trafikpolisorganisation. Mycket tid kan vinnas och stora utredningsresurser kan sparas, resurser som helt säkert behövs någon annanstans inom polisen.
mot · H6022072 · 2018-11-29 00:00:00 — Gemensam nordisk linje i energipolitiken för ett starkt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en gemensam nordisk linje gällande energiproduktion och reglering av energimarknaden och tillkännager detta för regeringen. Världen behöver energi för att säkra goda levnadsvillkor, jobb och tillväxt. står vi inför en energiomställning som är absolut nödvändig för att rädda klimatet. , och världen behöver en elproduktion och energianvändning som inte påverkar klimatet negativt. Globalt är förutsättningarna för att klara energiomställningen mycket olika. , tillsammans med våra nordiska grannar har vi mycket goda förutsättningar för att både klara energiomställningen och uppnå fortsatt tillväxt. Vattenkraft och biologiska råvaror från lantbruk och skog förser både elproduktion och transportsektorn med förnybar energi. Tillsammans med kärnkraften har vi i de Nordiska länderna nära noll-utsläpp i vår elproduktion och vi arbetar målinriktat mot en omställning av industri- och fordonssektor. För att klara den fortsatta energiomställningen förutsätter det att vi i får utnyttja våra energiresurser optimalt. Vi ser att EU inte alltid delar vår svenska och nordiska uppfattning om hur vi ska utnyttja våra resurser för att nå klimat- och miljömålen och bibehålla välstånd och tillväxt. Det finns inom EU ett antal olika modeller för subventioner och incitament för att öka den klimatsmarta elproduktionen. Olika ekonomiska förutsättningar gör att investeringar inte alltid hamnar där de gör mest nytta, utan där avkastningen för investerarna är som bäst. Detta är något EU har haft synpunkter på och diskussionerna om behovet av ett nytt europeisk energipaket är ständigt återkommande. Inför detta bör och får inte stå ensam i förhandlingarna med EU. Vi har sett från avslutade förhandlingar kring skogsnäring och skogspolitik, att EU och representerar mycket olika åsikter om hur resurserna bäst utnyttjas. Vi har också från skogsförhandlingarna sett vilken styrka de nordiska länderna har när vi gör gemensam sak. och är EUs tillväxtkorridor, genom ett systematiskt och formaliserat samarbete kring avgörande EU-frågor, som energipolitiken, kommer vi även förbli framgångsrika. Det är till gagn för , oss som bor här och ett starkt .
mot · H6022073 · 2018-11-29 00:00:00 — Svenskt lantbruk är samhällsviktig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra beteckningen för lantbruket från miljöfarlig verksamhet till samhällsviktig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. När man läser om svenskt jordbruk i så beskrivs verksamheten som skadlig för miljön. Något som är värt att ha i åtanke är att både det ekologiska och konventionella jordbruket i har mindre miljöpåverkan i jämförelse med andra länder. har högt ställda krav på allt ifrån djurhållning till utsläpp. Kraven ska fortsatt vara höga. Polluter Pays Principle är en mycket rimlig princip för ansvarsutkrävande av den som orsakar miljön skada. Det ska vara en självklarhet att den som förstör miljön ska städa upp efter sig. De kunder som nyttjar en produkt som är miljöfarlig bör också kunna ta del av kostnaden för skadorna som uppstår i miljön, något som är känt som User Pays Principle och motiverar skatt på exempelvis miljöfarliga drivmedel som styrmedel mot mer miljövänliga alternativ. Vårt jordbruk skapar stora värden och ser till att landet går runt och är ur miljö-synpunkt bland de bästa i världen. Att kalla verksamheten för miljöfarlig ger inte en rättvis helhetsbild. Med anledning av ovanstående bör svenskt jordbruk betecknas som samhällsviktig verksamhet.
mot · H6022074 · 2018-11-29 00:00:00 — Ersätt naturreservat med samförvaltning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ersätta naturreservat med olika former av samförvaltning och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen gjorde stora framsteg i utvecklingen inom naturvårdspolitik. En av de viktigaste reformerna som gjordes var de ökade möjligheterna till delaktighet och samarbete mellan markägare och naturvårdshandläggare, vilket öppnade upp för möjligheten att ingå i naturvårdsavtal. Det är även positivt att möjligheterna till kompensation för markägare förbättrades i de fall då naturreservat/biotopskyddsområde införs. Möjligheten till att bilda naturreservat kvarstår dock, och det är endast med ett fåtal undantag då detta kan sägas uppfylla ett syfte. Reservaten ska användas för att skydda naturen, men det finns ingen tydlig definition för vad ett naturreservat innebär. Allt mellan små växtlokaler till vidsträckta havs- eller fjällområden kan därmed innefattas. Enligt finns fem giltiga skäl att bilda naturreservat: för att bevara den biologiska mångfalden, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer, sörja för människors behov av friluftsliv samt skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. Uppkomsten av naturreservat är vanligen ett beslut där markägaren i fråga oftast saknar möjligheter att påverka, och där själva bildandet av naturreservatet går emot markägarens vilja. Detta måste ses som en inskränkning av äganderätten då rättsövergrepp kan komma att inträffa, eftersom det enligt nuvarande lagstiftning är statens rätt att hävda att det allmänna intresset tar över den enskildes rätt att fritt bruka sin mark. Nyttjanderätten markägaren innehar kan staten med stöd av lagstiftning nu lösa den enskilde från. Marken i fråga är inte sällan en viktig del av markägarens försörjning. Det är inte heller att förglömma att markägare oftast brukar naturen ansvarsfullt då välmående mark genererar större vinst. Införandet av naturvårdsavtal, som skedde , är ett välkommet steg mot en politik som kan förena det allmännas och markägarens intressen. Dessa avtal innefattar dock endast en reglering mellan berörda parter, och möjligheten att bilda naturreservat kvarstår i de fall då regleringen anses otillräcklig. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras av möjligheten att ersätta naturreservaten med andra former av förvaltning som även inkluderar restriktioner.
mot · H6022075 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över ordningsvakters rätt till kränkningsersättning och om denna borde utvidgas och tillkännager detta för regeringen. ställs högre krav för att skadestånd i form av kränkningsersättning ska utgå när till exempel poliser är utsatta för brott. I praxis ställs relativt höga krav för ersättning i dessa fall. Detta gäller även för andra yrkesgrupper, till exempel anställda inom kriminalvården eller psykiatrin, då de har anledning att räkna med angrepp i arbetet och att något mer krävs för att en allvarlig kränkning ska kunna konstateras. Det finns anledning att erfara att detta högt ställda krav även gäller när ordningsvakter utsätts för brott. En utredning bör därför tillsättas för att föreslå lämpliga förändringar i lagstiftningen som syftar till att skadestånd vid allvarliga kränkningar kan utgå i fler fall när ordningsvakter är brottsoffer. Att till exempel spotta en ordningsvakt i ansiktet bör alltid leda till skadestånd. Detsamma ska gälla när ordningsvakter utsätts för våld som är att jämföra med misshandel av normalgraden.
mot · H6022076 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av konsekvensutredningarna för att se till att de håller hög kvalitet och tillkännager detta för regeringen. Enligt förordning (2007:1244) om konsekvensutredning så ska en myndighet innan den beslutar om föreskrifter eller allmänna råd, utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning, och ge statliga myndigheter, kommuner, landsting, organisationer, näringslivet och andra som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvensutredningen. Innebär det fara för miljön, liv, personlig säkerhet eller hälsa eller risk för betydande ekonomisk skada om en föreskrift inte beslutas, får det som sägs i första stycket vidtas efter beslutet. var kvalitén på konsekvensutredningar bristande, godkändes. till totalt så visade årliga granskning att av deras konsekvensutredningarna godkändes. Det är oroväckande många undermåliga utredningar. Det krävs regelförenklingar för att möjliggöra ett gott företagsklimat och därför måste vi göra mer för att se till att konsekvensutredningarna håller högsta kvalitet. En undermålig utredning kan leda till stora negativa konsekvenser för företagen och jobben.
mot · H6022077 · 2018-11-29 00:00:00 — Enhetlig åldersgräns för köp av alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om en enhetlig åldersgräns för köp av alkohol och tillkännager detta för regeringen. Myndighetsgränsen i är . Du anses då vara vuxen nog att rösta på nästa statsminister, köra bil, ta värvning och kanske åka utomlands och kriga. Vid anses du vara vuxen nog att själv fatta de största besluten i ditt liv, men du får inte gå till Systembolaget och köpa en flaska vin. Vill du köpa vin måste du gå på krogen, och där låta krögaren avgöra om du har fått nog. Vi vet också att det finns gott om möjligheter för en person att få fatt på alkohol olagligt. Som en polis vid gatuspan i beskrev det: Alkoholen är aldrig mer än ett sms borta. Vad de då köper är svårt att kontrollera, och med det faran för alkoholförgiftning och andra ännu svårare skador. De olika åldersgränserna för alkohol är ologiska och bör därför göras enhetliga. I vårt grannland skiljer de på vin och starksprit, där vin och öl har en åldersgräns och sprit . Här finns logiken i procenten. Logiken i svensk alkohollagstiftning är att det är mer uppfostrande att dricka alkohol på krogen än hemma hos sig själv. Men om vi nu anser att vi är vuxna nog att fatta beslut om att ta värvning eller inte, vem vi ska rösta på och sätta oss bakom ratten på en bil, då bör vi också anses vuxna nog att handla alkohol på Systembolaget, den institution som finns till just för att ta ett visst ansvar om våra alkoholvanor.
mot · H6022078 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och tillkännager detta för regeringen. Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Det är därför viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden, och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Det är en skapandeglädje i den processen som bidrar till att främja unga vuxnas ambitioner, och får dem att känna sig ett steg närmare en annars synbart svår arbetsmarknad. har belastningen på företagande och entreprenörskap ökat med höjda skatter på jobb och näringsliv. För att kompensera mot en sådan arbetsmarknad blir verksamheter som Ung Företagsamhet (UF) i gymnasieskolan och Drivhusets stöd till unga entreprenörer centrala i att egga igång unga vuxnas företagarambitioner. Till följd av dessa verksamheter skapas inte bara värdefulla kontakter, utan unga får även ett arbetsintyg som kan öka möjligheterna till anställning . Att vara anställbar är viktigt, men det är minst lika betydelsefullt att få kunskaper om entreprenörskap. Att starta ett eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Här kan skolan vara en betydelsefull aktör. I dagens gymnasieskolor har bland annat Ung Företagsamhet fått en alltmer framträdande roll. Organisationen arbetar för att elever ska få möjlighet att starta eget företag inom ramen för sin utbildning. UF bistår med ett verktyg som behövs för att starta och driva ett företag och stödjer eleverna i deras arbete. En rapport från visar att de elever som har drivit UF-företag har i större omfattning startat företag även efter gymnasiet än personer som inte har haft ett UF-företag. Därtill visar även rapporten att UF-företagare anställer fler, har högre omsättning och en längre livslängd på sina företag. Sedan verksamhetens start har drygt 360 000 svenska elever fått chansen att skapa och driva företag. /17 drev 27 769 gymnasieelever företag. har ökat och det var ungefär lika många tjejer som killar som deltog i verksamheten. Av företagens vd:ar var en majoritet tjejer (). Det är positivt att UF fortsätter sin positiva utveckling och att de blir alltmer uppmärksammade och påvisar goda resultat, men det faktum att UF-företagande begränsas till specifika program hindrar många andra elever från att testa på att starta eget. Regeringen bör därför se över hur alla kommuner skulle kunna ge samtliga elever på gymnasieskolan möjligheten att testa på entreprenörskap genom Ung Företagsamhet. Fortsatta satsningar på Drivhuset och liknande aktörer är också av stor vikt för att stimulera och uppmuntra ungt entreprenörskap.
mot · H6022080 · 2018-11-29 00:00:00 — Underlätta för internationellt biståndsarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för tjänstledighet från offentliga tjänster vid internationellt hjälparbete och tillkännager detta för regeringen. är ett stort biståndsland. I en orolig värld är det viktigt att vi som relativt välmående land kan bidra till att minska lidandet i vår omvärld. Men vi bidrar främst ekonomiskt. Jämfört med andra länder bidrar med en mycket liten andel personal vid katastrofer och humanitära kriser. Hjälparbetare vittnar om att det inte alltid är lätt att få tjänstledigt från arbetsgivaren för att kunna åka iväg på uppdrag. Detta är förståeligt, inte minst när arbetsgivaren är ett mindre företag, som får svårt att planera sin verksamhet. Det finns numera en rekommendation från SKL att landstingen ska bevilja ledighet upp för internationellt biståndsarbete om inte synnerliga skäl talar emot. Men det tycks inte fungera riktigt. Många uppdrag sträcker sig ofta över . Rätt till tjänstledighet från offentliga arbetsgivare för internationellt hjälparbete Nobelprisbelönade skickar cirka 100 personer från på utlandsuppdrag. Det är inte ovanligt att deras personal får nej från offentliga arbetsgivare när de vill åka. Det finns också exempel på läkare som arbetat på ett stort svenskt sjukhus och som fått nej till tjänstledigt för att åka med Röda Korset. finns en lagstadgad rätt att vara ledig för exempelvis politiska uppdrag, militärtjänst och FN-tjänst, oavsett hos vilken arbetsgivare man jobbar. Internationellt hjälparbete kan inte likställas med dessa nationella åtaganden. Men mot bakgrund av politiska ambitioner vad gäller internationell hjälp bör det uppmuntras och prioriteras. En lagstadgad rätt att vara tjänstledig för sådana uppdrag bör kunna införas såvitt avser offentliga arbetsgivare. Det bör i sammanhanget framhållas att internationellt hjälparbete är en viktig kompetenshöjande erfarenhet som bidrar till att förbättra svensk välfärd. Att erbjuda möjligheten att få tjänstledigt för sådant arbete är också personalvårdande och kan underlätta när det gäller att attrahera och behålla duktig personal. riskerar annars att tappa kompetent personal till exempelvis . Regeringen bör med anledning av ovanstående utreda hur offentliga arbetsgivare kan åläggas en skyldighet att bevilja personal som åker på uppdrag för etablerade och seriösa biståndsorganisationer tjänstledighet.
mot · H6022081 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att verka för integrerade bostadsområden och tillkännager detta för regeringen. Vi måste minska segregationen. Den S-ledda regeringen har lanserat ett långsiktigt reformprogram som syftar till att bryta långtidsarbetslösheten, lyfta elevers skolresultat och bekämpa brottsligheten. En i den svenska modellen är ett samhälle som håller ihop. Men klyftorna och segregationen har tillåtits växa . Vi kan aldrig tolerera att människors liv förstörs av kriminalitet, extremism, och förtryck av kvinnor eller oliktänkande. Inte heller attacker mot polis, brandmän eller ambulanser. Därför måste segregationen brytas. Reformprogrammet sträcker sig och fokuserar mycket på långtidsarbetslösheten och kriminaliteten. Jag skulle vilja säga att integration och ett tryggt och sammanhållet får vi främst genom att minska bostadssegregationen och trångboddheten. Regeringen måste fortsatt verka för att fler blandade boendeformer skapas i bostadsområden, att allmännyttan skyddas och stimulera byggandet av fler prisvärda hyresrätter.
mot · H6022082 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa vardagsbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. Det finns en stor och ökande grupp människor som utnyttjar butiksmiljön för att stjäla, råna, hota och trakassera. Den här typen av brott har blivit vardagsmat för alltför många butiker. anmäldes 486 000 stöld- och tillgreppsbrott, varav 45 600 var butiksstölder. Butiksstölderna handlar ofta om låga belopp och de flesta butiksstölder räknas därför som snatteri. utgjorde stöld- och tillgreppsbrotten av samtliga anmälda brott. Livsmedelshandlarna rapporterar om exempel där näringsidkare polisanmält varje brott. Stora som små. Eftersom det snattas i stort sett rör det sig om i detta fall. Upplevelsen är att det inte blir några direkta konsekvenser av polisanmälningarna. Det är viktigt att de så kallade vardagsbrotten bekämpas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.
mot · H6022083 · 2018-11-29 00:00:00 — Likställ skattelagstiftningen för elektrifierad kollektivtrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn i syfte att likställa skattelagstiftningen för elektrifierad kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. I dagens skattelagstiftning är kollektivtrafikfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn undantagna från skatt på energin de använder. Detta gäller dock inte för elektrifierade bussar. Rimligen borde skattelagstiftningen gälla lika för all elektrifierad kollektivtrafik oavsett om den är rälsbunden eller inte.
mot · H6022085 · 2018-11-29 00:00:00 — Kostnadsfri skola och förskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnadsfri skola och förskola och tillkännager detta för regeringen. Likvärdigheten i skolan måste öka, det är vårt ansvar att alla barn får möjlighet att verka i skolan under samma förutsättningar. Skolan och förskolan ska vara kompensatorisk och utjämna klasskillnader. Skolan har ett ansvar att kompensera för barns ojämlika uppväxtvillkor och skolan och förskolan bör därför stå för alla kostnader som kan uppstå i samband med aktiviteter och utflykter, såsom pulka, hjälm, matsäck, luciakläder m.m. Därmed blir det möjligt att genomföra aktiviteter i full skala så att alla barn blir delaktiga vilket bidrar till likvärdighet. Därför är det viktigt att skolan alltid är kostnadsfri.