mot · H6022453 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensutveckling inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisiär forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler alternativa vapen till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta polisens hantering av vapenlicenser till en nyinrättad viltvårdsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens tekniska arbetsverktyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbt stärka polisens förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens kontakt med skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens arbete mot barnprostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en forced marriage unit enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsende upprätthålla tryggheten. Polisens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. Att förebygga brott och tidigt upptäcka barn och unga som löper risk att hamna i brottslighet är av största vikt. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö, ett grundligt brottsförebyggande arbete i polisen och en offensiv kriminalpolitik. Svensk polis är hårt ansträngd. Utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet kvarstår. Polisen har genomgått en stor omorganisation. Enligt den slutrapport från Statskontoret som utvärderade omorganisationen har den inte lyckats. Omorganisering har i delar uppfyllt sina syften, men inte i sin helhet. har exempelvis gett Polisen bättre förutsättningar att klara sin uppgift, men de saknar medel och adekvat myndighetsstyrning för att uppnå dessa. Ett av syftena som inte uppnåtts fullt ut är att få mer resurser till lokalpolisområdena, trots att arbetet med medborgarlöften och kommunpoliser är på plats innebär inte det en bättre tillgänglighet för medborgarna till polisen. Att polisen kommer när den behövs och har förmåga att beivra brott och lagföra brottslingar är centralt för att upprätthålla lag och ordning i samhället. Men ett väl fungerande polisväsende betyder mer än så. Att samhället reagerar när en människa utsatts för våldsbrott, rån, sexuella trakasserier eller inbrott i sitt hem är en förutsättning för upprättelse för brottsoffren och för att värna medborgarnas tillit till centrala samhällsfunktioner. ser vi hur den tilliten hotas när människor utsätts för brott. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen har de resurser som krävs för att klara av sin uppgift: att förebygga, förhindra och beivra brott. Ett rättsväsende som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. vill ha fler poliser i brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler poliser på gator och torg är mycket viktigt för att kriminella gäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. I den nya polisorganisationen ska så kallade medborgarlöften leda till en starkare och tydligare samverkan mellan polis, myndigheter och civilsamhälle. Det är viktigt att detta följs och utvecklas, så att verksamheten når upp till de förväntningar som finns. I en annan kommittémotion utvecklar vi vår syn på brottsoffer. Brottsoffers situation och upprättelse är central för . Bemötande och omhändertagande av brottsoffer genom hela rättsprocessen behöver förbättras. I motionen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas våra budgetsatsningar på polisen. 10 000 fler poliser till 2025 har för få poliser och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt för dem att bekämpa de gäng som tagit över i vissa utanförskapsområden och att vara närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . För att åtgärda detta och se till att polisen kan vara närvarande i hela landet föreslår att ska ha 30 000 poliser 2025. Den förra vänsterregeringen agerade för sent när det gällde att satsa på polisen. När budgeten lades gick över hälften de 7,1 miljarder de lovade polisen till att täppa igen hål. Det har lett till att polisen lånat pengar till att anställa fler poliser och polisanställda. Den förra vänsterregeringen saknar svar på hur ska få 10 000 poliser till 2025. satsar 3,8 miljarder på polisen för att stärka dess verksamhet och möjliggöra fler uniformerade poliser som tryggar gatorna. Totalt vill vi anställa 10 000 fler poliser. Hälften av dessa ska gå nuvarande polisutbildning och resterande 5 000 på en ettårig utbildning. För dessa införs en ny polisanställningsform, där både kommun och stat finansierar tjänsterna men där är huvudman. Det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet prioriteras inte . bedömer att det finns en stor efterfrågan från kommuner att ha en stark lokal polisförankring och att många kommuner är villiga att vara med och betala för det. Många kommuner köper in tjänster från vaktbolag. av kommunerna som svarade på en undersökning uppger till att de inte anlitar väktare. Tanken är att kommunerna istället ska kunna använda en del av de pengar de lägger på väktare till att i stället anställa poliser. Dessa polistjänster ska finansieras med både kommunala och statliga medel och staten ska stå för hela utbildningskostnaden. Det statliga ansvaret kvarstår således. Poliserna utbildas på under statligt huvudmannaskap, men vi vill införa en kortare utbildning än dagens polisutbildning, som dock är betydligt längre än väktarutbildningen. Den nya polisutbildningen ska vara ettårig, tjänsterna kunna finansieras av kommunerna och ingå i den statliga polisorganisationen. Den kommun som bidrar ekonomiskt ska ha inflytande över och dialog med den lokala polischefen om vad poliserna ska prioritera. Svensk polis är ansträngd. Den nya organisationen har inte gett de resultat med effektiviseringar och större lokala resurser som det fanns förhoppningar om och vilket var syftet med omorganisationen. Tvärtom är polisen i kris med anställda som säger upp sig på grund av dålig lön och missnöje med ledning och arbetsförhållanden. Det är naturligt att omorganisationer är krävande och ansträngande för de inblandade men måste skutan vändas för att polisen på allvar ska kunna ta tag i de stora och viktiga trygghetsfrågorna. Utvecklingen i vissa särskilt brottsutsatta områden beskrivs som nästintill förlorad. Blåljusfordon som hindras att komma fram av stenkastande ungdomar, bilar som sätts i brand; parallellsamhällen på framväxt. Den här utvecklingen måste stoppas. Ett givet sätt att bryta utvecklingen och återta kontrollen över de särskilt utsatta områdena som polisen återfår sin närvaro i glesbygden är att öka antalet poliser. Men det krävs mer. 2017/18 tillkännagav efter förslag från för regeringen att brott som exempelvis attentat mot socialtjänstkontor, skolor med mera ska straffas extra hårt. För när hindras i sitt arbete i ett utsatt område blir det svårare för normsamhället att ta tillbaka det. Det är personer som befinner sig i en redan utsatt ställning som drabbas när samhällets hjälpfunktioner attackeras. Genom våra ökade statsbidrag till kommunerna, under utgiftsområde 25, skapas också möjligheter att prioritera arbete för att möta de ökande behoven. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. Därför krävs ett förstärkt ledarskap inom myndigheten. Lokalpolisområdescheferna har inte mandat att fatta beslut som rör den egna verksamheten. Lokala polischefer ska ges ett starkare mandat över verksamheten. De ska förfoga över sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. Vi avsätter för kompetensutveckling. Vi föreslår också att ett nytt organ inom polisen inrättas, . Vi avsätter till den verksamheten. Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och att utveckla arbetsmetoder. Det finns bara en handfull polisforskare i . För att utveckla svensk polis krävs mer kompetensutveckling och mer forskning på hur polisens arbete kan förbättras. Det bör ges regeringen till känna. I 23 särskilt utsatta bostadsområden har polisen svårt att upprätthålla lag och ordning. Det är områden där statens våldsmonopol delvis är satt ur spel. Kriminella gäng och nätverk begränsar de boendes frihet och trygghet, och bristen på framtidstro gör att de har lätt att rekrytera nya yngre medlemmar. Den här negativa spiralen måste brytas. Det måste råda nolltolerans mot upplopp och våld som riktar sig mot polis och annan utryckningspersonal. Samhället får inte svika de familjer som bor i de drabbade områdena. Alla i vårt land ska ha rätt till trygghet och frihet. anser att polisen ska få tillgång till alternativa vapen såsom möjligheten att skjuta gummikulor, använda elpistol samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och stora upplopp. Dessa är vapen som är mindre skadliga än de skjutvapen polisen har och skulle kunna hjälpa polisen att bättre hantera svåra situationer. har tragiska dödsskjutningar där polisen varit ansvariga med rätta uppmärksammats. Det bör finnas så många alternativ som möjligt för en polisman innan han eller hon måste ta till dödligt våld. Detta bör ges regeringen tillkänna. Genom att renodla polisens arbetsuppgifter och effektivisera avrapporteringssystemet kan personella resurser användas bättre för att få fler poliser i yttre tjänst, närmare medborgarna. Polisens uppdrag är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Otryggheten ligger allt jämt på rekordnivåer. Personuppklarningen för brott är alldeles för låg, även om en svag uppgång syntes i antalet, personuppklarade brott 2017. Personuppklaringsprocent ligger dock kvar på , samma låga nivå som 2016. Polisen måste koncentrera sin verksamhet till kärnuppgifterna: brottsförebyggande arbete, utryckning och utredning. Fler brott ska utredas och leda till fällande dom. Polisen har många uppgifter som inte självklart skulle behöva utföras av polisen utan kunna övergå till andra myndigheter. Exempel på detta är att pröva ansökningar av olika slag samt tillsyn av verksamheter. Vi välkomnar regeringens förslag att överlåta transporter och handräckning till Kriminalvårdens transportenhet, något som dock behöver följas upp av budgetsatsningar som vi redogör för i utgiftsområdesmotion 4 samt motionen Kriminalvården. Det är ett förslag som tidigare lagt fram till . I syfte att renodla polisens arbetsuppgifter tillsatte alliansregeringen en utredning med uppgift att se över vilka verksamheter som kan utföras av någon annan i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten. Efter en delredovisning på djurområdet beslöt den nuvarande regeringen att lägga ned utredningen. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att polisens uppgifter bör renodlas i syfte att förstärka utrycknings- och utredningsverksamheten, t.ex. genom att pröva om vissa av polisens uppgifter kan läggas på andra myndigheter. Tack vare Alliansens arbete både i regering och i opposition med tillkännagivanden har den tidigare rödgröna regeringen nu äntligen beslutat att ge länsstyrelserna i uppdrag att ta över uppgifter i att hantera vissa djurfrågor. 2015 beslutade att en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning skulle inrättas. Detta beslut har regeringen vägrat att följa. Detta är beklagligt av ett flertal skäl. Ett av skälen är att det tagit bort möjligheten att flytta licenshanteringen från till den nya myndigheten. 2015 inkom exempelvis 64 900 vapenlicensansökningar till polisen och skillnaden är stor i hur det tar för ärendena att avgöras; längst är väntetiden i storstadsområdena. Det finns dessutom en tidsbegränsning på vapenlicens för enhandsvapen, vilket ytterligare bidrar till en större arbetsbörda för polisen. Polisen har visserligen lyckats minska handläggningstiderna för vapenlicenser , men vi anser inte att det är en fråga som bäst lämpar sig att skötas på . anser att ska fokusera på sina kärnuppgifter. Vi har tidigare drivit igenom tillkännagivanden som inneburit att regeringen återkommit med åtgärder för att flytta ansvaret för vissa djurfrågor till länsstyrelserna. Polisens uppgifter behöver renodlas ytterligare. Att hantera vapentillstånd är en sådan fråga som lämpligen flyttas från polisen till en ny jaktmyndighet. Att den tidigare rödgröna regeringen inte agerade i frågan trots att tillkännagivanden riktats om införandet av en ny jaktmyndighet är anmärkningsvärt. förutsätter att kommande regering återkommer med åtgärder för att få till stånd en ny myndighet för jaktfrågor och viltförvaltning och att licenshanteringen läggs på denna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Avrapporteringssystemet och tekniska hjälpmedel En viktig del i att förenkla och renodla polisens arbete och på så sätt få ut mer polisiärt arbete per enskild polisman är att komma till rätta med det omoderna avrapporteringssystemet. Det här är ingen ny fråga. har studerat hur poliser i ingripande verksamhet lägger på att avrapportera ärenden. I genomsnitt tog det och från att en patrull kom in för att avrapportera ett brottsärende till dess att de var redo att åka ut igen. Här finns, minst sagt, förbättringspotential. Studien, som heter Avrapportering i Ingripandeverksamheten, rapport 2015:10, lyfter fram en rad möjligheter att effektivisera avrapporteringen: Förbättra det tekniska stödet Se till att tekniken fungerar Förbättra den tekniska supporten Skapa enhetlighet för vad fritexten i en RAR-anmälan ska innehålla Strukturera upp arbetet även i mindre omfattande ärenden Ge möjlighet att avrapportera i lugn och ro. I en annan Brårapport, Satsning på fler poliser – vad har den lett till (2013:12), framkom att en ganska liten del av resurserna gått till att förstärka ingripandeverksamheten, och då särskilt arbetet med inledande utredningsinsatser. Brå gjorde bedömningen att tiden för att bedriva sådana insatser måste förstärkas om personuppklaringen ska kunna öka. Positivt är att har infört en nationell it-organisation och en ny it-plan. Två tidigare avrapporteringssystem har slagits samman till ett som också ska vara mobilt så att polisen ska kunna göra sina avrapporteringar mobilt via smarta telefoner eller pekplattor. Att poliser i yttre tjänst kan använda smarta telefoner för avrapportering och slagning i register förenklar arbetet. Det är dock viktigt att fortsätta att effektivisera avrapporteringen. Tid måste frigöras för att poliser ska kunna ägna arbetsdagen till sådant som leder fram till en ökad trygghet. I en stor organisation som polisen kan små effektiviseringar få stor effekt. Om tidsåtgången för avrapporteringen reduceras per polis motsvarar det enligt en grov uppskattning årsarbetstiden för 100 poliser. En viktig prioritering för är att få ut poliser på gator och torg, i synnerhet i brottsutsatta områden. Den prioriteringen kan till en del uppnås genom att effektivisera avrapporteringssystemet, vilket exemplet visar. Detta bör ges regeringen till känna. Ett tekniskt hjälpmedel som polisen i vissa fall börjat använda sig av är automatisk nummerplåtsavläsning, ANPR. Det är en kamera som monteras i polisbilen och som läser av mötande bilars registreringsnummer och larmar om bilen har körförbud, är eftersökt, stulen, oskattad, oförsäkrad eller obesiktigad etc. ANPR-kameror kan öka trafiksäkerheten. Vi menar att ANPR bör användas i fler polisbilar och utvecklas ytterligare på ett sätt som ökar polisens möjlighet att höja trafiksäkerheten och arbeta brottsförebyggande utan att den personliga integriteten kränks. Polisens arbetsmetoder behöver utvecklas när brottsligheten förändras. Modern teknik bör bli en naturlig del av verksamheten i det vardagliga polisarbetet, vilket anges ovan, och när allt mer brott sker på internet. De civila utredarna med specialkompetens inom t.ex. it- och miljöbrottslighet ska kunna användas på ett mer effektivt sätt. Stärk polisens förmåga snabbt föreslår en kraftfull satsning på 10 000 fler poliser. Med tanke det tar att utbilda poliser kommer det dock att ta tid innan dessa är i tjänst. Vi har därför parallellt med vår polissatsning föreslagit att polisen får resurser att anställa civilanställda för att snabbt kunna avlasta polisen och för att fler poliser ska kunna arbeta i yttre tjänst. Vi tycker också att det bör övervägas att ta till andra åtgärder som snabbt kan avlasta polisen. Ta hjälp av ordningsvakter. För att avlasta polisen bör ordningsvakter och civilanställda användas för att bistå med lämpliga arbetsuppgifter, exempelvis bevakning. Bättre samverkan med försvaret. Efter terrorattentaten i gjordes ändringar i den norska polislagen angående polisens rätt till bistånd från försvaret. Ytterligare åtgärder genomfördes i , vilket vi kan dra lärdom av även här i . Vad gäller polisens samarbete med försvaret har polisen möjlighet att låna helikoptrar. För att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör exempelvis ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i exempelvis bevakningsinsatser. Ett framsteg i detta avseende gjordes i den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen . Vid ett terrorattentat kan det vara avgörande att använda samhällets alla relevanta resurser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Det kan röra sig om bevakning vid skyddsobjekt vid ett omfattande angrepp, stöd till polisens nationella insatsstyrka eller materiellt stöd. Låt pensionerade poliser jobba kvar. Poliser som närmar sig pensionen eller gått i pension utgör en resurs om de får möjlighet att jobba kvar eller återgå i tjänst . Dessa kan med kort varsel bidra till att polisen ökar förmågan. De har dessutom erfarenhet som är värdefull i det ansträngda läget. Ta in polisstudenter i tjänst tidigare. Vi föreslår att de som genomgår polisutbildningen ska kunna tas i tjänst tillfälligt för att möta de akuta behoven. Detta skulle tillsammans med beredskapspoliser kunna stärka en hårt belastad polismyndighet som på ett långt mycket mer effektivt sätt skulle kunna bedriva exempelvis gränskontroller. Vi menar att dessa förslag bör prövas för att snabbt stärka polisens operativa förmåga. Detta bör ges regeringen till känna. är inte en myndighet som ingår under polisen, men den har en viktig brottsbekämpande funktion och är i behov av ett antal viktiga reformer för att fungera bättre som en sådan. Det svenska har genomgått stora förändringar sedan medlemskap i . Men den fria rörligheten inom EU som för mycket gott med sig får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. är för starkt inriktad på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen. Men tullen har för svaga befogenheter. Det är en del i en kedja som gjort att kallats för ett ”smörgåsbord” för internationella stöldligor. av inbrotten i upp. Tullen tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag i regleringsbrevet att kontrollera utförsel. Tullen behöver i ökad utsträckning bli en gränsskyddsmyndighet som kan beivra alla typer av brott vid gränsen. Inte minst bör utförseln av varor kontrolleras betydligt hårdare. Våra gränser har blivit allt porösare, trots att vi rent geografisk befinner oss i en gynnsam situation, med långa kuststräckor. Det dåliga gränsskyddet är en av anledningarna till att antalet inbrott är så högt och uppklarningen är så låg. I klarades exempelvis av alla inbrott upp 2014, då var den siffran i . menar att bör få ett tydligare uppdrag att kontrollera, stoppa och kvarhålla (frihetsberöva) personer vid gräns. Mest konkret innebär det att Tullen ska kolla pass eller andra inresedokument i högre utsträckning . Tullens skarpare befogenheter att frihetsberöva kommer ge dem bättre möjlighet att kontrollera in- och utflöden av varor och människor i landet. har tullare utbildning . Eftersom genomför kontroller av införsel av varor som narkotika lär en omstöpning av utbildningen för att kunna beslagta stöldgods inte behövas, dock behöver den kompletteras med vissa moment. Tullare behöver få större möjlighet att beväpna sig. Under jakten på Rakhmat Akilov efter terrordådet på , begärde tullen på , och i att få beväpna sig ifall han skulle dyka upp där med sikte på att ta sig ur landet. De fick nej, och därför utfärdade fackets skyddstopp. Samtliga obeväpnade tullare gick alltså hem under jakten på en terrorist. Det är inte acceptabelt. Vi vill stärka befogenheter genom ett antal reformer. Ändra lagen (Lag (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen) så att stöldgods och hälerigods ingår bland de varor som får kontrollera vid gränsen. kan internationella stöldligor ostraffat föra ut varor och tullen kan bara se på. Tullen bör ges befogenhet att frihetsberöva misstänkta. Detta saknas , varför personer som kan antas ha stöldgods skulle kunna tillåtas gå ombord på exempelvis en färja även om stöldgodset blivit beslagtaget. Använd ANPR-kameror som automatiskt känner igen registreringsskyltar vid alla gränspassager. Vi behöver bättre kontroller av vilka fordon som kommer in i och lämnar landet. Placera poliser i tullens arbetslag. Innan en omorganisering av tullen är på plats behöver poliser placeras i tullens arbetslag. Det beror på att polisen har befogenhet att beslagta misstänkt stöldgods och att frihetsberöva personer, vilket tullen inte har. Inresekontroller, det vill säga passkontroller och id-kontroller bör ske i större utsträckning . Utbildningen av tullens tjänstemän behöver ses över så att man ska kunna agera mer polisiärt mot personer. Det innebär bland annat en ökad möjlighet till beväpning. Man ska kunna beivra människosmuggling, trafficking och utförsel av stulna bilar vilket är endast polisens uppgift. Det kräver att tullen också ska kunna frihetsberöva misstänkta personer. På kort sikt bör poliser placeras i arbetslag för att kunna fatta den typen av beslut på plats. På kort sikt behöver tullens anslag ökas i enlighet med vad själva begärt för att klara nuvarande uppgifter. För att klara förändringen och ambitionshöjningen behöver anslaget till höjas med . bedömer att de potentiella vinsterna för samhället som skulle uppstå om fick ett bättre gränsskydd skulle var omfattande. Färre personer som vistas illegalt i , färre illegala vapen och mindre droger som kriminella kan sälja i utanförskapsområden. behöver flyttas från till .