mot · H6021122 · 2018-11-27 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk sjöfart 1 vision för en konkurrenskraftig svensk sjöfart 2 Svensk sjöfarts betydelse 3 Sjöfartens historiska betydelse 4 Konkurrens inom sjöfarten 5 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig sjöfart 5.2 Ta bort farledsavgifter och se över lotsavgifter 6 Internationellt och europeiskt samarbete 6.2 Svensk sjöfart i och på den inre marknaden 7 Stärkt infrastruktur för svensk sjöfart 7.2 Slussar och jordskredssäkring 8 Trygg och säker sjöfart 9 Sjöfart med miljö i fokus 10 Forskning, innovation och utbildning för framtidens sjöfart ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en sjöfartsmiljard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort farledsavgifter från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort kostnader för isbrytning från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över roll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler fartyg bör ges möjlighet att omfattas av tonnageskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka i internationella samarbeten som berör sjöfarten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strukturfonder som används till europeiska sjöprojekt endast ska stimulera reell tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska sjöprojekt lanseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa europafördraget enligt artikel 69 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa europafördraget enligt artikel 5 i protokollet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör göra en översyn av trafikflöden i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra farledsfördjupning i hamn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra farledsfördjupning vid Malmporten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda arbetet med byggnation av slussar och jordskredssäkring av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsverksamheten på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för ett utökande av antalet säkerhetsklassade torrhamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fjärrlotsnavigering av fartyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fler alkobommar i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att NOx‑direktivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategisk forskning inom sjöfarten bör prioriteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning bör leda till reell tillväxt och stärkt sjöfartsnäring och tillkännager detta för regeringen. 1 vision för en konkurrenskraftig svensk sjöfart ser sjöfartens stora betydelse för hela transportsystemet. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk sjöfart sträcker sig dock inte enbart till fartyg som trafikslag då vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderade och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör förutsättningar skapas för sjöfarten att samverka med övriga trafikslag, oavsett om det gäller leveranser av produkter till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin, lokala sjötransporter eller internationell passagerartrafik. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som försvar, sjukvård och polis är i stort behov av båt och fartyg som transportmedel med tillhörande infrastruktur. Utöver sjöfarten och de övriga trafikslagens roll i samhället vill vi även lyfta fram vikten av digital infrastruktur. Digitaliseringen är grundbulten i dagens samhälle och vi menar att även digital informationsöverföring och digital infrastruktur ska planeras och samverka med övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. Vi sverigedemokrater avser att stärka den svenska sjöfartens förutsättningar genom både direkta- och indirekta satsningar samt med nya- och skärpta lagförslag, men även genom en väl sammanhållen it-, infrastruktur- och transportpolitik, där alla trafikslag är inkluderade. 2 Svensk sjöfarts betydelse Genom vårt geografiska läge kan man nästan säga att i det närmaste är en ö uppe i norr. Vi har en enormt lång kuststräcka med över 50 hamnar, och ur ett svenskt perspektiv är detta positivt då det mest effektiva sättet att frakta bl.a. varor till och från är med fartyg. Att frakta gods på vattnet är även effektivt ur miljösynpunkt och att man minskar belastningen på vägar och järnvägar. Sjöfarten är därmed mycket viktig, särskilt för den svenska industrin och näringslivet i sin helhet då vi har stor export bl.a. genom gruvnäring och skogsindustrin. Den svenska sjöfarten kan delas in i flera olika transportsätt och fartygsbestyckningar, därav genererar detta ett mångfasetterat sätt att transportera varor och passagerare. Vi har exempelvis oceanfartyg som fraktar gods långväga, tex ifrån till eller . Dessa fartyg är oftast mycket stora och rymmer mycket gods. Även inlandssjöfarten är av framtida betydelse men används flitigast i och , där man kör gods på floder, oftast med pråmtrafik. har till och med satt upp riktlinjer om att av den inhemska trafiken ska utgöras av trafik på vattnet. Inom är det dock av godset som fraktas med fartyg. Det finns en uppsjö av användningsområden för olika fartyg, allt från kraftfulla isbrytare, gigantiska fraktfartyg till högteknologiska forskningsfartyg. Går man sedan in på exempelvis fraktfartyg som ett enskilt segment så är det heller inget undantag, det finns även här en uppsjö med olika varianter. Fartyg kan därmed användas och klassificeras i en mängd olika varianter, exempelvis container-, styckegods-, RORO-, ROPAX- och rena . Passagerarfartyg som segment har även en stor roll och kan se väldigt olika ut gällande bl.a. stora kryssningsfartyg som seglar världen runt, till små fartyg som agerar likt en taxi ute i skärgården. Det finns särskilt många kryssningsfartyg som trafikerar regelbundet efter tidtabell. , och samt och har dagliga avgångar, ibland flera , där man bl.a. kan åka till , , , , och . Den svenska kollektivtrafiken på sjön är även den av betydande. I exempelvis trafikerar en sträcka mellan i norr och Landsort i söder. har av historiska skäl många städer nära eller runt vatten, då det var enkelt att ta sig fram via vattenvägen innan bilarna gjorde sitt intåg. Detta gör att kollektivtrafiklösningar även via vatten är både smidiga och ekonomiska. Det finns även andra transportsätt på svenska vatten. Exempelvis en pråm är ett lastfartyg, vanligen utan egen framdrivningsmaskin, avsedd att bogseras. Den har vanligtvis fartygsskrov och kan vara flatbottnad och plattgattad i både för och akter. Pråmar kan både bogseras eller knuffas och förekommer mest i flod-, insjö- och havstrafik. Pråmar kan lasta allt från bulk till container. De är inte djupgående och kan även ha egen kran ombord, därmed kan de arbeta där det inte finns en hamn och har därmed en positiv särställning i den svenska sjöfarten. 3 Sjöfartens historiska betydelse gick från att vara ett litet, fattigt kungarike i den nordeuropeiska periferin utan större inflytande till att bli en av de viktigaste stormakterna i europeisk politik. I och med till så var vi kanske den mäktigaste staten kring hela . Runt 1730-talet kom dock handeln igång på allvar med i spetsen. Svenska Ostindiska Companiets hade då sitt säte i och alla expeditioner startade och slutade därmed i den västliga svenska hamnstaden. Handelsresor var inte ovanliga , då dessa expeditioner begav sig ända till där man bytte till sig te, porslin, kryddor och siden. Den svenska sjöfartens riktiga guldålder inleddes dock efter , då vår varvsindustri fortfarande var i full produktion och hade därmed en av de största varvsindustrierna i världen. ser dock den globala sjöfarten annorlunda ut, särskilt för svensk del gällande bl.a. konkurrens och handel med varor i allmänhet. Sjöfartens största konkurrent är lastbilen, men även tåget fraktar mycket gods. Sjöfarten har dock stora volymfördelar om man jämför med konkurrenterna även om det tar att komma fram till slutdestinationen. Fartygen fraktar allt ifrån sten, olja, salt och bilar men även produkter ifrån internethandeln. Skillnaden är dock att förr var det vanligt med styckegods i sjöfarten men för att få en snabbare hantering i hamnarna lastas det mesta numera i containers. De största fartygen lastar ca 20 000 TEU (20-fots container), jämfört med 1–3 st TEU för en lastbil. Även om sjötransporter därmed utgör grundbulten i svensk industri så måste sjöfarten även knyta an de övriga trafikslagen för att generera en heltäckande infrastrukturplanering. Svensk varuexport består i hög grad av industrivaror, såsom fordon, maskiner och skogsindustriprodukter som nästan uteslutande fraktas långväga med båt. Därav sjöfartens betydelse, då är ett exportberoende land med ett exportvärde, som motsvarar av BNP. har även ett stort behov av att importera varor. Exempel på stora importvaror är olja, bilar samt el- och teleprodukter. Även tjänsteresor är av stort vikt. Oavsett vilka varor och tjänster som transporteras till och från så är den grundläggande infrastrukturen av stor betydelse. Det är exempelvis inte ovanligt att hamnarna specialiserar sig på en viss sorts gods, där även hamnen är specialanpassad, men det finns även blandhamnar där all sorts trafik hanteras, exempelvis containers, RORO och styckegods, även passagerare. Handeln som är kopplad till sjöfarten är därmed viktig för att hela det svenska samhället ska kunna fungera optimalt och för att företag ska kunna växa och generera arbetstillfällen. Vi ser vikten av detta, för det har fraktats så mycket gods till och från via sjövägen som det gör . Sjöfarten är därmed både direkt och indirekt en stor arbetsgivare, särskilt gällande de kringliggande verksamheterna som berör svensk industri angående exempelvis forskning och utveckling, reservdelsindustrin och teknikföretag m.m. Det sägs att 1 jobb till sjöss genererar 4 jobb i land. Med den vetskapen är det viktigt att vi arbetar för att stärka sjöfartens möjligheter och öka antalet fartyg med svensk flagg. 4 Konkurrens inom sjöfarten På den globala marknaden, särskilt inom sjöfarten är det viktigt att konkurrensen sker på likvärdiga villkor, då extra kostnader för frakt och slutligen priset på en produkt generellt är mer viktigt för den enskilde konsumenten, snarare än vilken flagg fartyget har som skeppat produkten. En snedvriden konkurrens kan därmed uppstå om svenska fartyg tyngs med skatter och avgifter eller andra pålagor som fartyg med annan flagg inte belastas med. Exempel på tidigare snedvridning är att var det enda sjöfartslandet inom EU som saknade systemet för förenklade skatteregler, s.k. tonnageskatt. Införlivandet av svaveldirektivet i bl.a. och , det s.k. SECA-området, har fått vissa snedvridande effekter. Fartyg som trafikerar svenska vatten och anlöper en hamn betalar en s.k. farledsavgift, en avgift som bl.a. och har. har dock sänkt sina farledsavgifter för att inte sjöfarten skulle betungas allt för mycket när svaveldirektivet infördes. Även kommande regelverk gällande bl.a. utsläpp av kväveoxider s.k. NOx i NECA-området kan bli till en konkurrensnackdel för svenska fartyg. Oavsett intentionen med dessa pålagor och hur dessa påverkar i sin helhet är konkurrensen global. Tynger vi den svenska sjöfarten och svensk industri i allt för stor omfattning, resulterar detta i både negativt koldioxidläckage och utflaggningar. Den svenskflaggade handelsflottan har därmed minskat drastiskt tillbaka och omfattade endast drygt 100 fartyg . Det är en minskning med . så har de europeiska ländernas handelsflottor ökat . Svensk sjöfart har dock fått större tillväxtmöjligheter i och med att bl.a. tonnageskatten har införts. konkurrensmöjligheterna för svensk sjöfart kan uppenbarligen stärkas genom mer rättvisa ekonomiska förutsättningar. 5 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig sjöfart värnar om sjöfarten som transportmedel och vi ser vikten av korrekta ekonomiska styrmedel, som inte strider mot bl.a. europeiska konkurrensregler. Vi vill även generera långsiktiga konkurrensneutrala villkor som dessutom har till uppgift att skapa en god samsyn mellan marknadens olika parter, både nationellt och internationellt. Den svenska sjöfarten konkurrerar likväl på den globala marknaden och vi behöver därmed även förhålla oss till detta, både på gott och ont. Våra satsningar och förslag har därför som främsta uppgift att trygga svensk sjöfart genom att minimera utflaggningar, förlorade arbetstillfällen och negativ miljöpåverkan. En satsning på en riktig sjöfartsmiljard handlar i ett första skede om att skjuta till extra medel till för att lyfta bort exempelvis kostnader ifrån den svenska sjöfarten gällande bl.a. isbrytning och farledsavgifter. I ett andra skede vill vi utreda möjligheten att anslagsfinansiera hela samt se över möjligheten att lyfta ut andra kostnadsdrivande verksamheter ifrån , som belastar sjöfarten. 5.2 Ta bort farledsavgifter och se över lotsavgifter Sjöfarten som trafikerar betalar s.k. farleds- och lotsavgifter, som i sin tur delvis finansierar verksamheter, bland annat isbrytning i farleder. och är några av få länder som tillämpar dessa farledsavgifter och halverade sina farledsavgifter när SECA-direktivet infördes, för att inte kostnaden skulle skena iväg ytterligare för den finska sjöfarten. har istället infört en ny avgiftsmodell, som fått svenska redare att slå bakut. Vi ser exempelvis redare som har fått höjning på sina redan betungande farledsavgifter. Genom en riktig sjöfartsmiljard så menar vi att sjöfarten istället bör få ekonomiska lättnader för att möjliggöra att mer gods transporteras med fartyg. Vi ser därmed vikten av att i ett första skede sänka eller ta bort både farledsavgifter och kostnader för isbrytning i svenska vatten. Värt att notera är att enbart kostnader för isbrytningen ligger på 250–300 miljoner beroende på hur mycket is det finns och detta belastar den svenska sjöfarten. Vi menar även att lotsavgifter behöver ses över då exempelvis tekniska framsteg möjliggör bl.a. fjärrstyrning. Vi menar att om redare får mer rimliga kostnader så kommer antalet transporter på vattenvägarna att öka. För att stärka sjöfarten fortsätter vi med den mycket efterfrågade riktiga sjöfartsmiljarden, fast på riktigt. är ett affärsverk som delvis finansieras av farledsavgifter och dessa avgifter betalas när ett fartyg anlöper en hamn. Utvecklingen inom sjöfarten är dock att fartygen blir större och större för att minska fraktkostnaden per enhet. Med större fartyg blir det färre anlöp och tvingas därmed att höja farledsavgifterna för att få ekonomin att gå ihop. Effekten av höjda avgifter blir att redare som trafikerar hamnar mer frekvent med mindre fartyg får minskad lönsamhet och kan därmed tvingas sluta anlägga svenska hamnar, vilket resulterar i att återigen höjer avgifterna då färre betalar farledsavgifter. Vi ser detta som en negativ spiral där färre tvingas betala mer och godset riskerar att lämna sjöfarten för att transporteras på exempelvis lastbil istället. Vi anser att roll och organisation behöver ses över i och med att bl.a. marknaden förändras och vår vision är att verket slutligen anslagsfinansieras för att i större omfattning kunna fokusera på att stärka sjöfartens roll. Svensk sjöfart har fått större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler i och med den s.k. tonnageskatten som är införd. Sjöfarten är dock fortsatt hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. Det är därför olyckligt att finansieringen av tonnageskatten delvis tas från sjöfartsstödet eftersom vi anser att detta motverkar syftet med tonnageskattesystemet. Syftet är att behålla fartyg under svensk flagg och försöka öka antalet fartyg i det svenska registret. Fler svenska fartyg ger utbildningsplatser och genererar fler landbaserade arbeten. Svensk sjöfart är positiv till tonnageskatten men vill se att fler fartyg kan få möjligheten att välja omfattas av den s.k. blå skatten. införa en riktig sjöfartsmiljard ta bort farledsavgifter ifrån sjöfarten ta bort kostnader för isbrytning ifrån sjöfarten att fler fartyg kan omfattas av tonnageskatt. 6 Internationellt och europeiskt samarbete ser vikten av att skapa rätt förutsättningar för att svenska företag ska kunna ta vara på de globala möjligheterna gällande bl.a. samarbete, handel, tillväxt och hållbarhet, inte minst inom EU:s inre marknad, men även att ser och svenska företag som betydande handelspartners med likvärdiga konkurrensvillkor. Genom sunda europeiska konkurrensförhållanden och att EU i sin tur styr internationella avtal i positiv riktning för den europeiska industrin så menar vi att detta genererar långsiktig ekonomisk stabilitet både i och i . Genom att ytterligare lyfter fram den svenska sjöfartens betydande gällande kompetensförsörjning, arbetsvillkor, miljö, forskning och utveckling så menar vi att detta gynnar i sin helhet och som handelspartner i . menar att sjöfarten är prioriterat område gällande internationella samarbeten och vi ser därmed positivt på sjöfartsorganisationer som IMO (), en mellanstatlig rådgivande sjöfartsorganisation som lyder under FN. IMO arbetar med olika frågor som berör internationella sjöfartsfrågor som t ex inrätta och anta bestämmelser om exempelvis ruttsystem. Vi ser därmed positivt på att och sjöfartens företrädare fortsättningsvis verkar för internationella samarbeten som berör sjöfarten. 6.2 Svensk sjöfart i och på den inre marknaden ser vikten av att ta vara på den inre marknaden inom EU och behovet av att satsa på långsiktiga reella tillväxtåtgärder, innovation, hållbarhet, kompetensförsörjning och handel. Vi menar visserligen att Europeiska kommissionen i viss mån kan ha goda intentioner angående mål gällande exempelvis den europeiska och svenska industrin kopplad till sjöfarten men att dessa mål kan nås på olika sätt. Vi anser att mål för den europeiska industrin i sin helhet ska vara konkreta, realistiska och ekonomiskt förankrade, detta för att generera en långsiktig trovärdighet, både mot investerare, men även mot EU-medborgare men vi har dock återkommande sett motsatsen. har vid upprepade tillfällen starkt kritiserat kommissionens förslag gällande ständigt ökade kostnader. ökas EU-budgeten i vissa delar som berör bl.a. infrastruktur med ytterligare . Skenande kostnader som denna och att som nettogivare drar sig ur EU kommer att bli ytterst problematiskt gällande kommande budgetar och inför reella satsningar inom exempelvis sjöfartsindustrin. Budgethöjningar på , som exempelvis skulle beröra industrin kopplad till sjöfarten, är orimliga och oproportionerliga. Vi anser att dessa förslag strider mot proportionalitetsprincipen och bör stoppas. Vi ser dock en otydlighet i hur dessa förslag ska behandlas i . Gällande hur en s.k. subsidiaritetsprövning därmed ska tolkas menar vi att bör följa europafördraget artikel 69 och artikel 5 i protokollet som beskriver mer utförligt hur europafördraget ska tolkas. att är en del i internationella samarbeten som berör sjöfarten att strukturfonder som används till europeiska sjöprojekt endast ska stimulera reell tillväxt att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska sjöprojekt lanseras att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa europafördraget enligt artikel 69 att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa europafördraget enligt artikel 5 i protokollet. 7 Stärkt infrastruktur för svensk sjöfart Infrastrukturen i och runt olika typer av hamnar är en grundförutsättning för en god sjöfart. Om passagerare, information eller gods inte kan ta sig till eller från en hamn spelar det ingen roll hur stor kapacitet hamnen har då personer, information eller gods blir kvar i hamnen eller fördröjs genom fysiska, digitala men även juridiska hinder. För många hamnar är därmed väg, digital infrastruktur och järnväg av stor betydelse för att hamnen ska fungera optimalt genom att hamnflödena flyter utan onödiga hinder och därmed underlättar för både industrin och den närliggande stadens invånare. har även en mycket lång kust med över 50 hamnar. Med ett sådant stort utbud av hamnar ges stora möjligheter att med olika typer av gods finna en hamn där man kan skeppa sina varor. Genom kustsjöfarten får man även möjlighet att åka in i mindre hamnar och hämta gods för att sedan lämna av det till en större hamn, en uppsamlingshamn s.k. hubb där sedan vidare utskeppning sker till andra kontinenter som t.ex. , eller . För att kunna nyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste farlederna och hamnar vara tillräckligt djupa för de nya och större fartyg som byggs. Större fartyg kan transportera mer gods till ett billigare pris per enhet men även generera t.ex. större miljönytta. Trenden bland rederierna är att det byggs större fartyg för att klara den hårda konkurrensen. Vi vill därmed lyfta fram bl.a. hamn som är i behov av fördjupning för att klara av den kommande direkttrafiken av den nya typen av fraktfartyg, men även bl.a. Malmporten som är kopplad till gruvnäringen uppe i norr är i behov av farledsfördjupning. Utan dessa farledsfördjupningar kan fartygen inte lasta fullt vilket är negativt för industrin och sjöfarten i sin helhet. 7.2 Slussar och jordskredssäkring För att ta sig från till sjövägen på måste man passera ett antal slussar. Dessa slussar har enligt en maximal livslängd . Slussarna måste därmed bytas ut mot nya annars kommer trafiken på att stängas ner. Vi ser detta som problematiskt, då har stora möjligheter att via pråmtrafik kunna frakta gods som går på väg och järnväg. Om pråmtrafiken kommer igång kan gods motsvarande 50 000 lastbilar gå sjövägen istället för på vägarna. är även viktig i flera perspektiv som bl.a. ett populärt turiststråk samt förser med dricksvatten. Runt älven finns dock mycket kvicklera vars egenskaper gör att lerjordens hållfasthet försämras dramatiskt om leran skakas om.