ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022537 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. I vårt västra grannland finns ett väl fungerande system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Syftet är att ge alla delar av landet rättvisa konkurrensförutsättningar. Det ska vara möjligt att på någorlunda likvärdiga villkor bedriva företag såväl i glest befolkade fylken i norr som i mer tätbefolkade områden nära de stora marknaderna kring större städer som i södra delen av landet. För kommuner och fylken långt från de större städerna ger de nedsatta arbetsgivaravgifterna bättre förutsättningar att erbjuda medborgare och företag en bra service. Det lockar fler att bosätta sig i dessa bygder. De nedsatta arbetsgivaravgifterna gäller generellt, såväl för det privata näringslivet som för offentlig sektor. Systemet har godkänts av EU. De geografiskt differentierade arbetsgivaravgifterna är ett mycket kraftfullt verktyg inom den norska distriktspolitiken. Professor vid Norsk senter for bygdeforskning i , som även studerat svensk regionalpolitik, understryker att detta är ett effektivt och obyråkratiskt verktyg för att ta hela landet i bruk, ett verktyg som dessutom är lätt att införa i . Det är dags att göra verkstad av de goda idéerna för att vi även på vår sida av Kölen ska ta hela landet i bruk. Per Åsling (C)
mot · H6022538 · 2018-11-30 00:00:00 — som pilotlän för gårdsförsäljning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till provlän för gårdsförsäljning av öl och vin och tillkännager detta för regeringen. Den svenska besöksnäringen växer så det knakar. har den bidragit med över 30 000 nya arbeten i hela landet, och inte minst i den svenska matturismen finns fortsatt stor potential. finns en växande näring som utgörs av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare på framförallt mindre orter och landsbygden och viktiga företag inom besöksnäringen. finns ett antal mindre producenter av t ex öl och vin som tar emot besökare, men deras verksamhet begränsas av att de inte får sälja sina produkter direkt till kund. Precis som det är tillåtet att sälja lokalt producerade ostar och korvar på en gård borde det vara tillåtet att sälja egenproducerat öl och vin till gårdens besökare. Det vill vi möjliggöra utan att för den delen äventyra det svenska detaljhandelsmonopolet för alkohol. Genom en mindre fyrkantig lagstiftning är det möjligt att locka fler besökare till den svenska landsbygden och skapa förutsättningar för fler jobb och företag. Det är viktigt med enkelt och lönsamt småföretagande och en levande landsbygd. Men det är också viktigt att värna folkhälsan och ha kvar Systembolaget. riktade ett tillkännagivande mot regeringen om att utreda en modell som kan kombinera gårdsförsäljning och fortsatt alkoholmonopol. För att hitta en fungerande modell bör vi testa att införa tidsbegränsad gårdsförsäljning i ett antal provlän runt om i landet, och bör vara ett av dessa provlän, för att kunna visa på att gårdsförsäljning fungerar och är förenligt med att ha kvar Systembolaget. Regionfullmäktige i har fattat beslut om att ansöka om att få bli försökslän, så låt ta täten för gårdsförsäljning av öl och vin, för fler jobb, en starkare besöksnäring och en levande landsbygd!
mot · H602254 · 2018-11-07 00:00:00 — Hot och våld mot lantbrukare och eftersöksjägare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera upp hotet från djurrättsextremister samt flytta över ansvaret för dessa frågor till Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. Om och om igen ser vi i media hur jordbrukare och eftersöksjägare vid trafikolyckor utsätts för hot från extrema djurrättsaktivister. Detta hot är ofta organiserat och genomförs med en målmedvetenhet som visar att dessa grupper är beredda att fullfölja det hot som man uttalar. Tyvärr visar inte samhället att man tar lika allvarligt på detta hot som andra hot som ställs gentemot särskilt skyddsvärda grupper. När extrema politiska eller religiösa rörelser hotar andra människor hanteras detta av Säkerhetspolisen, men när lantbrukare och jägare hotas hanteras det istället av , vilket i sig innebär att dessa hot tvingas att ”konkurrera” om uppmärksamheten med andra allvarliga brott. fanns en specialgrupp inom polisen som särskilt arbetade med ideologisk djurrättsmotiverad brottslighet. Därigenom kunde man få en bättre inblick i de grupper som stod för brottsligheten. har ansvaret för högerextrem, vänsterextrem och islamistisk våldsbejakande extremism, medan polisen har ansvaret för djurrättsrelaterad våldsam extremism. Det finns en del som tyder på att medlemmar av dessa grupper även vandrar mellan varandra, vilket gör att uppsikten blir sämre när man har två myndigheter som övervakar de olika typerna av extremister. Jag anser därför att staten ska prioritera upp hotet från djurrättsextremister samt flytta över ansvaret för dessa frågor till Säkerhetspolisen. Det behövs också en samordning mellan och polisen så att frågan inte blir nedprioriterad på båda ställena. Även med mitt förslag är det polisen som kommer att rycka ut i de akuta hot- och våldssituationerna. Dagens ordning där hot och våld gentemot lantbrukare och jägare i praktiken inte beivras är inte acceptabel.
mot · H6022540 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. Små kommuner som har hög andel säsongsarbetare missgynnas av det stelbenta sättet att beräkna invånarantal endast en gång . Dagens folkräkningssystem har sin grund i historien. var det vanligt att statare, drängar och pigor bytte arbetsgivare och därmed adress . Därför var en lämplig dag att räkna invånarna på. För kommunen handlar det inte bara om skatteinkomsten från den enskilda individen, utan konsekvenserna blir större än så. Antalet invånare avgör också nivån på skatteutjämningsbidraget, nivån på kostnadsutjämningsbidraget, nivån på det invånarrelaterade statsbidraget och nivån på det åldersrelaterade statsbidraget. För en kommun är antalet invånare denna enda höstdag därmed av stor, närmast avgörande, betydelse. Befolkningstalet i en kommun är inte . I län som , och finns tusentals säsongsarbetare inom turismen. Endast en mindre del av dessa finns på plats och ännu färre är skrivna i dessa kommuner . Med dagens teknik bör det vara fullt möjligt att räkna antalet invånare i en kommun , eller i varje fall varje kvartal. Ett befolkningsgenomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning mellan kommunerna i utjämningssystemen. Det är hög tid att utarbeta ett sådant system för ökad rättvisa mellan landets kommuner.
mot · H6022541 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka tillståndskravet för varmkompost i avfallsförordningen och tillkännager detta för regeringen. I avfallsförordningens paragraf 45 finns en spännande regel. Den som äger en fastighet där avfall finns och avser att på fastigheten kompostera eller på annat sätt återvinna eller bortskaffa annat hushållsavfall än trädgårdsavfall, ska anmäla detta till kommunen. Regeln betyder att din kompost måste anmälas, en anmälan som ofta kostar en bra slant, lika mycket som själva komposten. Varmkomposter luktar inte nämnvärt och drar inte till sig skadedjur, så varför den måste anmälas är en gåta. Det utförs inte heller några inspektioner utan det som fås är en stämpel, ett papper som läggs i en byrålåda och en saftig räkning som skickas ut. Anmälningsplikten är ett typexempel på regelkrångel som är helt onödigt. De flesta känner antagligen inte till regeln utan har en svartkompost, och de som känner till den får betala för att de gör en insats för miljön. Betydligt mer matavfall behöver bli till kompostjord eller biogas. slängs alltför mycket direkt i hushållssoporna och bränns i avfallsanläggningar till ingen, eller mycket liten, nytta. Det är ett enormt slöseri med jordens resurser. Askan som blir kvar efter förbränningen är dessutom så förorenad att den inte kan användas till något utan måste deponeras. Att då ha regler och byråkrati som hindrar den som vill göra en god gärning är inget annat än dårskap. Det är dags att göra mull av kompostlagen!
mot · H6022542 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra bokstavsbeteckningarna på registreringsskyltar för att synliggöra miljöbilsinnehav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jämförelsenivåer kring utsläpp på besiktningsprotokollet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skylta laddstationer på samma sätt som för andra drivmedel och tillkännager detta för regeringen. Att ställa om transportsektorn och minska utsläppen är en av de viktigaste klimatfrågorna som vi i har möjlighet att påverka själva. En stor andel av de styrmedel som finns handlar om ekonomiska incitament på olika sätt. Det är självklart viktigt och helt nödvändigt. Det finns dock fler styrmedel att ta i beaktande. En del behöver inte alls kosta lika mycket, men kan ändå ge viktiga signalvärden till bilägare eller potentiella bilköpare. En viktig sådan signal har införts i . Genom att elbilar får särskilda registreringsskyltar uppmärksammas elbilsägandet betydligt mer än andra bilar. Samma sak skulle kunna ske i kring både elbilar (inkl. vätgas) och gasbilar. De klassiska registreringsskyltarna med tre bokstäver följt av ett mellanrum och sedan tre siffror håller ändå på att ta slut. I samband med en övergång till andra typer bör då detta inkluderas. Det är viktigt, exempelvis för att visa på alla de bilar som faktiskt redan finns och att det är fullt möjligt att köra dem i många olika typer av förhållanden. Att dessutom skapa extra stolthet och ge möjlighet för nyfikna att lätt identifiera de bästa miljöbilarna är också en viktig faktor som underskattas. En annan, relativt enkel, sak att införa är att på besiktningsprotokollet visa upp hur mycket koldioxid din bil faktiskt släpper ut i jämförelse med andra bilar av samma årsmodell och i jämförelse med nyare bilar. Det blir ett enkelt sätt att skapa medvetenhet kring den egna bilens utsläpp och ger drivkraft att förbättra vid nästa bilköp. Nog så viktigt för att driva utvecklingen och medvetenheten framåt. Det har också i debatten framkommit att nya regler när det gäller vägskyltning kraftigt missgynnar laddstationer. Det är inte tillåtet att på samma sätt som skyltningen för klassiska bensinmackar skylta upp att det även finns laddstationer. Det är självklart helt orimligt och samma regler måste gälla alla, oavsett när tillståndet för skyltningen givits. Argumentationen nu är att reglerna blivit striktare tillstånd givits. Att detta så konsekvent missgynnar laddstationer och i viss mån möjligtvis även gas är helt orimligt. Den skyltningen är självklart viktig och ska snarare uppmuntras än motarbetas. Det är därför rimligt att se över de aktuella förordningarna och möjliggöra för en bättre skyltning av laddstationer.
mot · H6022544 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att legalisera digital publicering av avbildningar av konstverk som finns i det offentliga rummet och tillkännager detta för regeringen. Det är möjligt att i analog form fritt dela bilder på den offentliga konst som är stadigvarande placerad utomhus på allmän plats. Enligt ett domslut från Patent- och gäller detta dock inte entydigt möjligheten att dela bilder online. Domslutet gällde folkbildningsprojektet . Konstverken som visades där är placerade på allmänna platser i och är ofta tagna av privatpersoner, men publicerade utan avtal med konstnären. Lagstiftningen som säkerställer den så kallade panoramafriheten skrevs innan digitala medier var påtänkta och har inte hängt med i utvecklingen. Panoramafriheten är ett undantag i upphovsrättslagstiftningen som gör det möjligt att dela och sprida reproduktioner av den offentliga platsen. Sedan domslutet gäller det emellertid bara i tryckt form. Domslutet innebär ett stort förlorat utbildningsvärde, där projekt som kan illustreras med bilder på moderna offentliga konstverk. och många andra utbildningsprojekt har licenser som tillåter återanvändning av alla för att säkerställa att materialet skall kunna komma så många personer som möjligt till godo. För att inte lagen ska få negativa konsekvenser behöver den moderniseras och bli teknikneutral, och bilder på offentlig konst bör kunna delas online utan restriktioner. Det säkerställer att fler kan lära sig om den offentligt ägda konsten. Därför yrkas att lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk bör ändras så att lagens § 23 och § 24 om rätt att avbilda, återge och sprida bilder av konstverk och byggnader stadigvarande placerade utomhus även omfattar digital återgivning, delning och spridning.
mot · H6022545 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på en översyn av ansvaret och kostnaderna för städning av stränder på grund av marint skräp och tillkännager detta för regeringen. har en mycket lång kust med öppna stränder rakt mot öppet västerhav. Det stormar ofta på och resultatet av dessa häftiga vågors färd mot land möter vi varje i form av uppspolat marint skräp på stränderna. Eftersom skräpet oftast är identifierbart med tydliga avsändare så är det lätt att förstå att det inte är skräp som slängts på stränderna av turister eller kommuninvånare. En rapport från Kusträddarna visar på att i drabbas hårt av maritim nedskräpning från andra länder. Av det skräpet längs beräknas komma från andra länder. Denna situation kan i mångt och mycket liknas vid den olja som med strömmar och vågor och vid andra tillfällen flutit in mot och upp på klipporna. Här har staten tagit ett tydligt kostnadsansvar, vilket också borde vara det mest logiska när det gäller all nedskräpning som flyter i land från havet. Kustkommunerna saknar resurser för att hantera de stora mängderna marint skräp från internationellt vatten som sköljer upp på kustlinjerna. Viss del av strandstädningen sköts med hjälp av tillfälliga projektmedel, som är svåra att planera långsiktigt utifrån, som mängden skräp ökar stadigt och kostnaderna för att hålla rent blir allt svårare att bära. Följden blir att många stränder är ostädade. Skräp tolkas enligt gammal lag som kommunalt ansvar utifrån aspekten att det handlar om vanlig renhållning och vardaglig nedskräpning, vilket mycket riktigt är kommunens ansvar. Men det kan knappast gälla när vi måste leva med den stora mängd marint skräp som från de stora vida haven flyter iland på år ut och år in. Därför behövs en översyn av ansvar och kostnader för städning av nedskräpade kuststränder likaväl som det krävs ett nationellt initiativ för att föra upp samma problematik med ansvar för marint skräp på den internationella agendan. Det är inte bara stora turistvärden som går förlorade; den stora andelen skräp som kommer från havet förstör också mycket strandnära bete. Det är ett problem för djurhållningen men också för den biologiska mångfalden. Utan betande djur växer marker igen och mycket av det vi uppskattar går förlorat. Det gäller att finna en långsiktig lösning vad avser finansiering av städning av stränder men också internationella insatser och initiativ från statens sida så att vi får en lagstiftning som stödjer natur- och miljövårdens mål att det är förbjudet att skräpa ned och att förorenaren betalar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H6022546 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att ge kommunerna möjlighet att bötfälla nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även kunna bötfälla nedskräpning med småskräp och tillkännager detta för regeringen. Nedskräpningen har en stor negativ påverkan på miljön. När människor kastar burkar, plastpåsar och annat skräp i naturen leder det till att farliga ämnen sprids och att djur skadas. Det behövs reformer för att både minska nedskräpningen och hantera dess effekter. Rätt att bötfälla för nedskräpning har polisen möjlighet att direkt på plats bötfälla människor för nedskräpning. Det har tyvärr inte lett till att så många bötfälls. Antalet personer som blivit bötfällda för nedskräpning har minskat, trots att antalet anmälda nedskräpningsbrott har ökat . Det är dock rimligt eftersom polisen har viktigare brott att prioritera än att jaga folk som lämnat skräp efter sig, men problemen med nedskräpningen kvarstår. är det kommunerna som städar upp parker, torg och andra allmänna platser. Det finansieras med skattepengar. Pengar som skulle ha kunnat användas till skola, vård och omsorg används i stället för att städa upp på allmänna platser. Det behövs en beteendeförändring för att minska nedskräpningen. Informationen om nedskräpningens konsekvenser behöver stärkas. Ett förslag för att minska nedskräpningen är även att låta kommunerna få möjlighet att bötfälla den som skräpar ner. Kommunerna har ansvar för att hantera parkeringar och har rätt att bötfälla människor då de har parkerat fel. På samma sätt skulle kommuner kunna få möjlighet att bötfälla de som skräpar ner utomhus. bör ge ett antal kommuner möjlighet att prova detta för att se vad resultatet blir. Är pilotprojekten framgångsrika bör de permanentas och spridas till fler kommuner. Det bör dock alltid vara upp till varje kommun att avgöra om de vill använda verktyget eller bekämpa nedskräpningen på det sätt som passar kommunen ifråga bäst. kommuner har ekonomiska incitament att prioritera att minska nedskräpningen eftersom de får stå för hela kostnaden för att städa upp på gator och torg. En möjlighet att bötfälla de som skräpar ner skulle ge kommunerna helt nya möjligheter att kombinera och prioritera mellan informerande, förebyggande och åtgärdande insatser. Undersökningar från Håll Rent visar att det slängs en miljard fimpar på våra gator och torg. I vår nuvarande lagstiftning är nedskräpning inte straffbart om det bedöms vara en ringa förseelse, vilket till exempel fimpar anses vara. Vi anser att nedskräpning med småskräp, som till exempel fimpar och snus, även ska kunna ge böter så att lagstiftningen förtydligas och all nedskräpning beivras.
mot · H6022547 · 2018-11-30 00:00:00 — Ett trygghetssystem som inkluderar jobbskaparna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en helhetsöversyn av trygghetssystemen för att inkludera företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över snedvridningarna i arbetslöshetsförsäkringarna för företagare och blivande företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i reglerna för vilka som omfattas av friskvårdsbidrag och tillkännager detta för regeringen. Som företagare är du med och skapar arbeten och skatteintäkter till staten. Trots det är företagare ofta exkluderade från olika trygghetssystem eller har bara begränsad tillgång till dem. Flera system är dessutom konstruerade på ett sådant sätt att det försvårar för den som vill starta eller driva företag. Alla människor som arbetar, oavsett anställningsform, har rätt till de grundläggande trygghetssystemen. är det en stor risk att gå från att vara anställd till att anställa sig själv, d.v.s. att vara företagare. Det är helt orimligt att de som finansierar vårt trygghetssystem inte själva får likvärdig del av det. Den som driver ett eget företag och har skäl för att få graviditetspenning, exempelvis genom ett tungt eller farligt jobb, får stå för betydande utgifter. För en anställd räcker ett intyg från arbetsgivaren och ett läkarutlåtande, men för en företagare krävs intyg från en arbetsmiljöexpert, som intygar problemen. Kostnaden för ett sådant intyg faller dessutom på den enskilda individen. De reglerna bör ses över för att i ett inledande skede avlasta kostnaden och i ett senare skede om möjligt slopa prövningen till förmån för ett läkarutlåtande på samma sätt som för anställda. Det är också svårt och skiljer sig framförallt väldigt mycket åt, om det finns möjlighet att uppbära både a‑kassa och starta eller driva företag. tolkar regler olika, vilket skapar otydligheter, osäkerhet och svaga incitament för den som är arbetslös på heltid eller deltid att antingen starta företag eller öka verksamheten i det befintliga företaget. I vissa fall kan det dessutom vara mer lönsamt att lägga ner företaget än att driva det vidare. Dessa felaktiga effekter av dagens trygghetssystem skapar problem för företag att starta, växa och i slutändan kanske även anställa fler. Även när det gäller friskvårdsbidrag är företagare missgynnade, trots de positiva effekterna av möjligheten att få friskvårdsavdrag. Den som driver ett eget företag har inte möjlighet att få friskvårdsbidrag från det egna företaget. Detta trots att den som driver ett företag har precis lika stort behov av friskvård som de anställda, ibland större. Det är rimligt att de som är grunden till vår välfärd också inkluderas av välfärdssystemen. Vi behöver fler som blir företagare och förverkligar sina idéer. Då är det också viktigt att de uppmuntras – inte motarbetas – av systemen. Därför måste regeringen se över reglerna för vilka som får nyttja friskvårdsbidrag så att även egna företagare har möjlighet att göra avdrag för friskvård.
mot · H6022549 · 2018-11-30 00:00:00 — Servering av mat som inte får produceras i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion och tillkännager detta för regeringen. ställer tuffa krav på sin livsmedelsproduktion. Med rätta har vi hög standard när det gäller kemikalier, antibiotika, djurskydd och andra viktiga parametrar för att få en hållbar livsmedelsproduktion. Därför är det helt orimligt att det offentliga inte ställer samma krav när det offentliga sedan köper in mat. Det är fullt möjligt att servera mat i som inte lever upp till de djurskyddskrav som samma riksdag har beslutat om. Det här gäller självfallet inte utan alla de offentliga verksamheter som finns runt om i landet. Att städa framför den egna dörren först känns som en självklarhet. Det är vardag att en lantbrukare blir serverad mat på ett äldreboende eller sjukhus, som samma lantbrukare hade fått stränga straff om hen producerat hemma på gården. I finns ett principbeslut från regeringen om att de regler som gäller vid finsk produktion ska vara samma krav som de som ställs vid offentlig upphandling. I förlängningen är det bara logiskt. Offentliga medel ska ju inte gå till att hålla en sämre standard än vad det offentliga beslutat om. I kommer dessutom stickprovskontroller att göras för att se till att det offentliga följer principbeslutet i sina upphandlingar. För undertecknad är det rimligt att vi i gör på samma sätt. Det vore också fullt rimligt att regeringen med ett principbeslut slår fast samma inriktning och meddelar att om offentliga institutioner förväntar sig statliga medel framöver, då bör upphandling följa svenska krav.