ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021466 · 2018-11-28 00:00:00 — Eget företagande för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram åtgärder för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva eget företag och tillkännager detta för regeringen. Det behövs ett större fokus på hur personer med funktionsnedsättning kan få bättre möjligheter att delta i samhället och försörja sig själva. Eget företagande kan vara ett sätt att bryta sitt utanförskap. Företagande handlar också om att kunna förverkliga en idé eller en dröm man har och som då också kan komma fler till nytta. Men personer med funktionsnedsättning har små möjligheter att starta eget företag. Även om både viljan, kunskapen och idéerna finns, är risken stor att bli av med det stöd man har behov av eller att stödet inte är anpassat för eget företagande. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva företag måste därför förbättras. Det kan exempelvis handla om basala behov som att få färdtjänst i samband med företagandet eller anpassning av arbetsplatsen. Per Lodenius (C)
mot · H6021467 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om förvaltning av samfälligheter och tillkännager detta för regeringen. Lagen om förvaltning av samfälligheter kan i vissa delar uppfattas som att den inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. En minoritetsägare, med en mycket liten andel i en samfällighet, får med stöd i lagen en mycket stor makt om man motsätter sig vad andra andelsägare önskar att genomföra. Minoritetsägaren kan förhindra angelägna och av alla andra delägare önskade åtgärder för att hålla en samfällighet i skick. Minoritetsägaren kan då också, fortfarande med stöd i lagen, förorsaka övriga delägare stora kostnader. Redan risken för att råka ut för sådana kostnader kan innebära att en samfällighet avstår från att ta initiativ till mer eller mindre nödvändiga upprustnings- och underhållsåtgärder. Det är inte rimligt, vare sig ur demokratisk eller ekonomisk synpunkt. Det kan också i förlängningen få starkt negativa effekter ur hållbarhets- och miljösynpunkt. Per Lodenius (C)
mot · H6021470 · 2018-11-28 00:00:00 — Inför nationella riktlinjer för behandling av övervikt och fetma ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska sjukvården bör utforma nationella riktlinjer för behandling av övervikt och fetma för att kunna optimera olika behandlingsinsatser och uppföljningen av dessa och tillkännager detta för regeringen. har länge varit relativt förskonat från den globala fetmaepidemi. Men , då ungefär hälften av alla vuxna svenskar har övervikt eller fetma enligt senaste rapport, påverkas såväl samhället som hälso- och sjukvården. En person med utvecklad svår fetma () löper kraftigt förhöjd risk att drabbas av typ 2-diabetes och hjärt-kärlsjukdomar. Dessutom är risken för ett flertal cancerformer förhöjd liksom dödligheten generellt. För de flesta av fetmans följdsjukdomar finns nationella behandlingsriktlinjer och rekommendationer. Dessa är ämnade att säkerställa evidensbaserad och jämlik vård för alla svenskar. Men för behandling av svår fetma – den ursprungliga orsaken till att många drabbas av dessa följdsjukdomar – finns inga riktlinjer. Kirurgiska ingrepp är inte den enda metoden för att behandla fetma och dess följdsjukdomar – men det är utan tvivel den mest effektiva. Den genomsnittliga viktnedgången efter fetmakirurgi är av den totala kroppsvikten, och för merparten håller den i sig . Trots detta har antalet fetmaoperationer minskat, medan andelen med svår fetma ökar. opereras i endast av dem med ett för sin fetma, och det med stor ojämlikhet vid jämförelse mellan olika delar av landet. Vi kan även se att andelen patienter som själva bekostar sin operation ökar. tvingas ungefär var femte fetmaopererad patient betala för ingreppet själv. Och det är i de landsting eller regioner som på olika sätt har försökt begränsa tillgången till fetmakirurgi som andelen privatfinansierade operationer är som högst. Patienter med fetma bör erbjudas effektiv, evidensbaserad sjukvård. Aktiv överviktsbehandling måste bli en lika naturlig del av hälso- och sjukvården som att stötta patienter med diabetes, hypertoni och kol.
mot · H6021472 · 2018-11-28 00:00:00 — Likvärdig utbildning för åländska studenter på svenska lärosäten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åländska studenter på svenska universitet och högskolor bör tillförsäkras tillgång till den svenska statens myndighetssfär med hänvisning till Ålandsöverenskommelsen och tillkännager detta för regeringen. status har sin grund i Nationernas förbunds beslut om statstillhörighet och självstyrelse så som det stadgades i den första självstyrelselagen och Ålandsöverenskommelsen 1921. Syftet med Ålandsöverenskommelsen är ett skydd för den åländska befolkningens språkliga och kulturella förhållanden och lokala traditioner, en typ av nationalitetsskydd. Ålandsöverenskommelsen gäller alltjämt. Det har bekräftats av utrikesminister till riksdag så sent som (2015/16:54). har ett nära samarbete med på flera plan, även om många delar kan och bör förbättras. Exempelvis är det många åländska ungdomar som tas emot och studerar på högskolor och universitet i . har ett särskilt ansvar för inte minst vad gäller det svenska språket. Det är därför väsentligt att säkerställer de åländska studerandes tillgång till studier på svenska genom att erbjuda också möjlighet till praktik inom och myndighetssfär. Åländska ungdomar som studerar i har inte samma möjligheter till praktik på svenska myndigheter som sina svenska studiekamrater. Det gäller också praktik på exempelvis UD och svenska ambassader. Det innebär ett sämre utgångsläge för de ålänningar som väljer att studera till exempelvis jurister och statsvetare. För att fullfölja Ålandsöverenskommelsen bör ta ansvar också för denna del av åländska studenters utbildning. Per Lodenius (C)
mot · H6021473 · 2018-11-28 00:00:00 — Överlåtelse av tillstånd att fiska ål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer och tillkännager detta för regeringen. Ålen anses vara en hotad art och flera åtgärder har införts för att skydda ålen. EU har beslutat om en återhämtningsplan och i finns en nationell förvaltningsplan. Det svenska förhållningssättet och synen på problematiken är mycket seriös. Bland annat innebär det att ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar tillstånd att fiska ål är strikt begränsat. En levande kust och skärgård, ett gynnande av småföretagande och ett vidmakthållande av ett småskaligt insjö- och kustnära fiske – ett levande kulturarv – är viktiga värden. Men dessa värden riskerar nu att gå förlorade om inte möjligheten att överlåta företaget som bedriver kustfiske/ålfiske till en annan person återinförs. Dagens innehavare av ålfisketillstånd riskerar att bli de sista svenska ålfiskarna. Detta på grund av att de, till skillnad mot vad som annars är brukligt med företag och rörelser, inte kan överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser att bedriva ålfiske till annan person. Orsaken till detta är att tillståndet att fiska ål numera är personligt och ej överlåtbart. Detta är självklart inte en rimlig ordning och situationen riskerar att leda till att dagens ålfiskeföretag ej kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör. Med stöd i ovanstående må därför för regeringen tillkännage som sin mening att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer.
mot · H6021474 · 2018-11-28 00:00:00 — Tillåt fler språk än svenska vid myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar och villkor för att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. Vid myndighetsutövning är endast svenska tillåtet som språk att kommunicera på. I vårt samhälle behärskar många invånare och myndighetspersoner andra språk lika bra som svenska och det borde ses som en tillgång med en flerspråkighet. I händelse av att myndighetspersonen och personen som ärendet gäller har lättare att kommunicera med varandra på annat språk än svenska är det ändå inte tillåtet vid myndighetsutövning, utan tolk ska anlitas. I praktiken innebär det att myndighetspersonen pratar svenska med tolken, som ska översätta till personen som ärendet gäller. Denna person svarar tolken, som myndighetspersonen förstår vad som sägs, men tolken ska ändå översätta till svenska. Tolkning innebär alltid viss risk för missförstånd och i det beskrivna fallet är det dessutom resursslöseri. I myndigheter som , och Arbetsförmedlingen uppstår denna situation ofta. I ärenden som inte är myndighetsutövning är det tillåtet att kommunicera på andra språk. Det borde vara rättssäkert att kommunicera på modersmålet för personen som ärendet gäller om myndighetspersonen har av myndigheten godkända kunskaper i detta språk. Det kan således uppstå en situation där det är båda parternas hemspråk som är det gemensamma, och ändå måste samtalet föras genom tolk. Detta torde upplevas som besvärande för samtliga parter, inklusive tolken. Engelska, tyska, nordiska språk inklusive finska och isländska, spanska, farsi, arabiska, turkiska och serbokroatiska är exempel på språk som många i behärskar. Om båda parter är överens om att samtalet kan ske med något av dessa språk, borde det också vara tillåtet i myndighetsutövningen.
mot · H6021476 · 2018-11-28 00:00:00 — Främja plusenergihus och cirkulära energisystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för fler pilotprojekt med fokus på omställningen till cirkulära energisystem för byggnaders värme-, kyl- och elförsörjning och tillkännager detta för regeringen. IPCC gick ut med en rapport som visade att om världen ska klara målet om 1,5 grads uppvärmning krävs fördubblade ansträngningar till 2030. Ska de svenska klimatmålen nås, och de energipolitiska målen förnyelsebar elproduktion till 2040, och att ska ha effektivare energianvändning jämfört med mätt i BNP-termer, är det därför viktigt att vi redan nu påbörjar arbetet med att möjliggöra för cirkulära energisystem och med att bana väg för plusenergihus. När välisolerade nära-nollenergihus, med till exempel moderna högeffektiva värmepumpar, solceller och den senaste fjärrvärmetekniken, kopplas ihop med varandra via smarta energisystem kan hus gå från att vara nära-nollenergihus till plusenergihus. Detta kan göras tack vare att samköra och optimera olika hus med olika energitekniska lösningar med varandra. Med kommande regler för nära-nollenergihus kommer i princip alla hus som byggs i att vara nära-nollenergihus. Detta är mycket bra, därför att ett nära-nollenergihus kommer att rent byggnadstekniskt att uppfylla i princip alla de förutsättningarna som krävs för att ha potential att bli ett plusenergihus. Utmaningar finns dock. Näringsliv och politik i samverkan behöver arbeta för att det ska bli naturligt att hus ska kunna vara såväl producenter som konsumenter av el och värme (så kallade prosumenter). De regulatoriska och marknadsmässiga förutsättningarna för produktion och försäljning av egenproducerad el behöver anpassas till utvecklingen av energimarknaderna i stort. Rätten för prosumenterna att agera på energimarknaderna behöver stärkas. Såväl avgifts- som skattesystem behöver anpassas för att främja egenproduktion av el till en låg samhällsekonomisk kostnad. Det handlar även om energisystemen. Ska ett hus kunna producera mer el än det konsumerar behöver elen antingen kunna lagras eller förmedlas vidare ut i systemet. Detta gäller hushållsel, men också värme. Nya och existerande stadsdelar behöver därför energisystem som kan fördela både el och värme mellan olika hus och fastigheter. Styrning och optimering blir allt viktigare. Politiken behöver främja såväl regelverk, forskning och piloter som stödjer denna utveckling. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att ta fram en förstudie om hur kan användas som pilot i omställningen till ett smart och förnybart energisystem i . Liknande initiativ bör tas för att skapa pilotsystem i mer avgränsat format, både i syfte att ställa om nuvarande stadsdelar och nya till att nyttja cirkulära energisystem för byggnadernas energi- och värmeförsörjning.
mot · H6021477 · 2018-11-28 00:00:00 — Handläggningstider vid utbyggnad av elnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag på åtgärder för kortare handläggningstider vid utbyggnad av viktig infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. har varit ett av de pådrivande partierna för att nå målet om förnybar elproduktion 2040. Det är vi stolta över, men efter regeringens svaga mandatperiod är det att leverera. Regeringen har inte bara minskat incitamenten för mer förnybar energi utan också minskat incitamenten att investera i den infrastruktur som ska bära omställningen till mer förnybar elproduktion – elnätet. Utmaningarna med framtidens elnät ligger bland annat i långa handläggningstider. De har samma utmaningar som byggsektorn. Ett robust elnät är en förutsättning för den omställningen till förnybar elproduktion. Elnäten är precis som järnvägen och va – rejält underinvesterat. En stor del av elnät byggdes och närmar sig nu slutet av sin livslängd. I genomsnitt är de svenska elnäten och av näten är . För att ersätta de krävs 135 miljarder i investeringar. Tillgången på el är en förutsättning för utvecklingen. Det är lätt att ta infrastruktur för givet. Det gäller inte minst för nya bostäder, elbilar, företagen och elektrifieringen av befintlig industri för att fasa ut fossila energikällor. växer, det är positivt, men enligt krävs 600 000 nya bostäder och i det äldre beståndet är upprustningsbehovet extremt stort. En av de riktigt stora utmaningarna är tillståndsprocessen. Detta gäller både nybyggnation av bostäder och utbyggnad av viktig infrastruktur och de två områdena hänger ihop. Det krävs massiva åtgärder för att förenkla och påskynda tillståndsprocesserna. Med handläggningstider som kan ta för elnäten hämmas nyproduktion, renoveringar och nya industrier eftersom el varken kan anslutas eller transporteras . Elnätet är en viktig motor i samhällsbygget och måste in tidigt i planeringen för att inte stoppa utbyggnad av bostäder och nya industrier.
mot · H6021478 · 2018-11-28 00:00:00 — Skarpare krav på anmälningsplikt när man misstänker att barn far illa ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpare krav på anmälningsplikt när man misstänker att barn far illa, och detta tillkännager för regeringen. Om man misstänker att ett barn för illa så görs anmälan till kommunens socialtjänst. Det kan både släktningar, grannar, skola, BVC och andra myndigheter göra. För att säkerställa att alla vågar och gör anmälan om man misstänker att barn far illa så bör det vara enklare att kunna göra anmälan anonymt och att anmälan förblir anonym. har efter inkommen anmälan på sig att göra en skyddsbedömning. Regeringen bör utreda möjligheten till att säkerställa att anmälningsplikten blir skarpare om man misstänker att barn för illa och att anonymiteten i anmälan kan stärkas om anmälaren så vill. På så sätt kan det stärka att fler vågar anmäla om man helt kan garantera att det förblir anonymt.
mot · H6021479 · 2018-11-28 00:00:00 — Råd- och stödorgan till landets socialtjänster ställer sig bakom det som anförs i motionen om råd- och stödorgan till landets socialtjänster och tillkännager detta för regeringen. , Inspektionen för vård och omsorg, har till uppdrag att granska socialtjänst/vård och omsorg, ge tillstånd till verksamheter inom hälso- och sjukvård/LSS/HVB hem m.m. samt också kunna ge stöd och råd till ovan nämnda instanser. jobbar också mycket med att tillhanda hålla utbildningar för att kunna uppnå högra kvalitet inom dessa områden. Att man som myndighet både har ansvar för granskning och också för att kunna ge stöd och råd kan ibland vara missgynnande för de verksamheter som behöver stöd och råd. En del av landets socialtjänster känner att man inte alltid kan vända sig till för att få stöd och råd. Regeringen bör därför utreda möjligheten att låta enbart arbeta med inspektion och granskning och låta någon annan myndighet tillhanda hålla stöd och rådgivning eller inom mera tydligt skilja dessa områden åt och att landets socialtjänster känner att man kan ha någon att vända sig till med stöd och rådgivningsfrågor inom dessa områden – barnavård, missbruksvård, försörjningsstöd och LSS.
mot · H6021480 · 2018-11-28 00:00:00 — Skarpare krav på samarbete mellan kommun och landsting/region för individens bästa ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpare krav på samarbete mellan kommun och landsting/region för individens bästa och tillkännager detta för regeringen. jobbar många kommuner och landsting/regioner i så kallade stuprör där man enbart jobbar inom sitt område och inte alltid söker samarbete med den andra parten. Det finns krav på att man ska upprätta en samordnad individuell plan (SIP) när en individ har flera insatser som är både inom kommun och region. Tyvärr är man inte alltid bra på att upprätta en sip. Det görs på många håll men det är inte alltid individen är i centrum utan det blir att myndigheter emellan ser bara till sitt och vem som ska betala vad. Detta är något som gör att människor som är i behov av stöd och hjälp från ex. både och kanske barn och ungdomspsykiatrin kan falla mellan stolarna när man som myndighet inte samarbetar. Regeringen bör därför utreda möjligheten till att införa i de lagar som detta område berör, skall krav för kommun och landsting/region att samarbeta för att individens behov alltid ska vara i centrum. Regeringen bör också ge utökat tillsyns ansvar för detta så att ett sådant här skarpare krav hålls och följs.
mot · H6021481 · 2018-11-28 00:00:00 — Eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt tillsätta en utredning som ser till hela bilden för att ta fram förslag till system för eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning, och detta tillkännager för regeringen. Utredningen andra och en annan chans – ett komvux i tiden, som lämnades till regeringen , fick ett tilläggsuppdrag under utredningens gång vad gäller eftergymnasiala studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning (IF). Det efter ett tillkännagivande från som samtliga partier stod bakom. Möjligheten för personer med utvecklingsstörning att studera vidare efter gymnasiet måste bli bättre. Utredningen har dock inte sett till alla aspekter vad gäller möjligheten för personer med IF att studera på till exempel universitet eller högskola. Här behöver ett mer gediget och mer initierat arbete göras. Bland annat finns det små möjligheter att finansiera studier på högskola eller yrkeshögskola för individen med IF. Det är svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut då det inte finns ett samlat regelverk kring eftergymnasiala studier för personer med IF. Detta är en fråga som inte berörs tillräckligt i utredningen. För att kunna välja en utbildning måste också såväl boendet som fritiden på studieorten liksom resorna mellan studieorten och hemmet fungera. Här behöver regelverk ses över, tas fram och anpassas för personer som behöver extra stöd för sitt boende, sin fritid liksom för sina resor. Studieanordnarens finansiering vad gäller eftergymnasial utbildning anpassad för personer med IF är inte heller helt klarlagd. Det förväntas ofta att det ska vara den kommun där personen bor eller en eventuell arbetsgivare som ska stå för en del av eller hela kostnaden. Här bör en mer generell och anpassad modell tas fram så att universitet, yrkeshögskolor och andra studieanordnare har tydliga och anpassade regelverk vad gäller möjligheten till finansiering av utbildning anpassad för personer med IF – ett regelverk som mer liknar andra former av eftergymnasial utbildning som finansieras genom statliga anslag. Per Lodenius (C)
mot · H6021482 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att registrering av personuppgifter vid abort inte ska vara obligatorisk och tillkännager detta för regeringen. Syftet med registret är att abortvården ska utvecklas och bli säkrare för de kvinnor som genomgår ingreppet, vilket vi välkomnar. Även när det gäller regionala skillnader i behandling, komplikationer och uppföljning är det viktigt att kartlägga för att möjliggöra jämlik och kvalitativ abortvård i hela landet. Vi anser därför att det är bra att det blir ett register, men vi motsätter oss att det ska vara obligatoriskt att registreras. Ungefär var tredje kvinna i genomgår under sitt liv en abort. Oavsett utfästelser om garanterad sekretess bör kvinnor som gör abort ha rätt att göra ett aktivt och informerat val om huruvida personuppgifterna ska registreras eller inte eftersom sekretessen bevisligen inte fungerar till . Abort är för många ett känsligt ingrepp och om informationen kommer i fel händer kan det för vissa kvinnor få förödande konsekvenser. För vissa kvinnor kan det vara förenat med livsfara om det uppdagas att de har genomfört en abort. Det kan handla om alltifrån en hedersproblematik till att man lever i eller har lämnat en våldsam relation. Flickan eller kvinnan kan också ha erfarenheter som gör att hon hyser en djupt rotad misstro till myndigheter och system. Att genomföra en abort kan vara ett mycket svårt beslut. Vi befarar att det kan skapa omotiverad oro om man i samband med aborten tvingas ange alltifrån födelseort, personnummer och medborgarskap till civilstånd. Vi anser att det vore mycket olyckligt om personer känner sig nödgade att söka sig utomlands för att genomföra ett ingrepp de har rätt till i , på grund av påtvingad registrering. Kvinnans rätt till sin egen kropp och rätten till fri och säker abort är omistlig. I då aborträtten inskränks och ifrågasätts, i och på hemmaplan, borde kvinnans rätt att själv besluta om registrering väga tyngre. Vi anser att abortregistret är bra för att utveckla och förbättra abortvården men registreringen av personuppgifter vid abort ska inte vara obligatorisk som den är . Detta bör ges regeringen tillkänna.