mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — Utbildningspremien blir låg, som det blir mindre lönsamt att starta och driva företag och rekrytera nyckelkompetens. Under den nuvarande regeringen har detta problem förvärrats. Vi vill vända den utvecklingen och börjar med att se till att färre betalar statlig skatt. Vi vill också förbättra förutsättningarna för tillväxt, investeringar och företagande genom satsningar på infrastruktur och forskning, genom regelförenklingar och genom att underlätta för digitaliseringen. Också reformer av skolan och utbildningsväsendet och återupprättandet av lag och ordning är viktiga tillväxtfrämjande åtgärder. vill också se en bred bostadspolitisk reform för ökad tillgång på bostäder genom ökad rörlighet och ökat byggande som den finansiella stabiliteten stärks och hushållens skuldsättning hålls under kontroll. Intresset från regeringen har dock varit svalt för den typen av samtal. Målet om en välfärd som kommer alla till del genom fördelningspolitiken uppnås genom ett flertal reformer. Den viktigaste fördelningspolitiken är en politik för jobb. Den politik som beskrivs i denna motion beräknas ge 70 000 nya jobb och bidrar till ett samhälle som håller ihop. En central del av omfördelningen i den svenska välfärdsstaten sker genom välfärdstjänsterna, vård, skola och omsorg. Eftersom den tillhandahålls lika oavsett inkomst är den särskilt viktig för dem med låga inkomster. Just därför är det så viktigt att kvaliteten och tillgängligheten i välfärden är hög och att förtroendet upprätthålls. Dessutom genomför vi reformer som stärker utsatta hushålls ekonomi. Jobbskatteavdraget gynnar särskilt hushåll med låga löneinkomster. Skatten för pensionärer sänks med , och förutsättningarna för garantipensionärerna, de pensionärer med lägst inkomst, förbättras. För stabiliseringspolitiken är den stora utmaningen i högkonjunktur att spara tillräckligt nu när det finns resurser för att kunna låta automatiska stabilisatorer verka fullt ut och mildra effekterna av nedgången med aktiva åtgärder. Därför är de reformer som presenteras här fullt finansierade. På så sätt säkrar vi också att vi kan hålla de vallöften vi nu ställer ut. Figur 17 reformer för ett där alla kan bidra Reformer för ett där alla kan bidra Mer lönsamt att arbeta och anstränga sig Jobbskatteavdrag med förstärkning på låga inkomster -4,69 Ökad tillväxt i en global värld Bättre förutsättningar för generationsväxlingar Alla som vill och kan jobba ska kunna få ett jobb Längre arbetsliv och bättre ekonomi för pensionärer Utökat jobbskatteavdrag för äldre Sänkt skatt för pensionärer* Bättre villkor för utbildning och omställning mitt i livet *I linje med VÅP18. Anm.: Tabellen anger offentligfinansiell effekt när de är fullt utbyggda i förhållande till den ekonomiska vårpropositionen 2018 om inget annat anges. 7.1.1 Mer lönsamt att arbeta och anstränga sig är ett parti för dem som jobbar, för dem som vill jobba och dem som har jobbat. Att så många som möjligt arbetar är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, men det är mer än så. Det är också en fråga om vilket samhälle vi vill ha. När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. lever en av sju i arbetsför ålder av bidrag i stället för att arbeta. har befolkningen i arbetsför ålder ökat kraftigt till följd av den stora flyktinginvandringen. Många av dessa människor riskerar att hamna i långvarigt bidragsberoende. Konsekvenserna av utanförskap är stora både för den enskilde och för samhället. Ett arbete innebär egen försörjning och möjligheten att påverka sitt eget liv. Det skapar trygghet och frihet. En ökad sysselsättning bland dem som står utanför är också viktigt för att deras barn inte ska ärva sina föräldrars utanförskap. För dem som är nyanlända innebär ett arbete ökade möjligheter att komma in i samhället och att lära sig svenska. Även konsekvenserna för samhället är betydande. Att fler människor står utanför innebär påfrestningar på de offentliga finanserna. Skatteintäkterna blir lägre och utgifterna högre. Särskilt utrikes födda och personer utan gymnasiekompetens drabbas av utanförskap i större utsträckning än andra, delvis på grund av de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete och höga bidragsnivåer, men också för att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Utrikes födda utgör en allt större del av de som är arbetslösa och en majoritet av de långtidsarbetslösa. Bland nyanlända personer i etableringsfasen saknar omkring hälften gymnasieutbildning. För denna grupp är vägen in på den svenska arbetsmarknaden mycket svår. De ekonomiska drivkrafterna för arbete är av avgörande betydelse för att fler ska jobba. Genom att sänka skatten för de som arbetar med ett jobbskatteavdrag stärks de drivkrafterna. Det har använts framgångsrikt i och i fler andra länder. Totalt bedöms jobbskatteavdragen som redan införts ha gett över 100 000 fler jobb. vill också strama upp bidragsnivåer. Det är fortsatt viktigt att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen är en effektiv omställningsförsäkring, men i takt med att utanförskapet ändrat karaktär befinner sig en allt större andel av de arbetslösa i andra transfereringssystem än socialförsäkringarna. Det kräver en bidragsreform. vill ha tydliga krav på aktivitet och motprestation för att få bidrag och vi vill skärpa kvalificeringen till de svenska bidragen och ersättningarna. Dessutom vill vi införa ett bidragstak. Bidragstaket innebär att det inte ska gå att stapla bidrag på varandra så att det nästan motsvarar en genomsnittlig månadslön. Detta är särskilt viktigt för att bryta utanförskapet för utrikes födda kvinnor. är det bara hälften av de kvinnor som är födda i eller som arbetar. Detta jämfört av kvinnorna som är födda i . Skulle gapet i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda kvinnor slutas så innebär det en BNP-ökning , vilket motsvarar . [7] visar forskning att det finns ett samband mellan utrikes födda mödrars deltagande på arbetsmarknaden och deras barns framtida deltagande på arbetsmarknaden. Att förbättra invandrade kvinnors arbetsmarknadssituation är därför viktigt för såväl mödrars integration som för deras barns anpassning till samhället, och för samhället i stort. har regeringen höjt skatterna totalt med . Som beskrivs i denna motion prioriterar att göra det mer lönsamt att arbeta som vi vill sänka skatten för pensionärer. Det finns dock ett flertal skattehöjningar som särskilt bör ses över under kommande mandatperiod, exempelvis överindexeringen av drivmedelsskatterna och den slopade skattefriheten för förmån av fristående hälso- och sjukvård. vill sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen, och vi gör det för att det är rättvist; ansträngning ska löna sig. De samlade skatterna är fortsatt höga för personer med låga inkomster, för ensamstående är de bland de högsta inom . Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar – dvs. summan av inkomstskatt och arbetsgivaravgift minus familjeförmåner – i än om hon bott i . I flera anglosaxiska länder har personer med lägre inkomster tvärtom negativa skattekilar. Skatterna behöver bli lägre för dem som arbetar och särskilt för dem med låga inkomster. Vi satsar därför på ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för dem med låga inkomster. Vårt förslag innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. För en lokalvårdare innebär det en genomsnittlig skattesänkning på nästan , för en bussförare . Vårt förslag innebär därför den största skattesänkningen på arbete . Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas bli större för framför allt de invandrare som står långt ifrån arbetsmarknaden. Därmed bidrar skattesänkningen också till att jämna ut skillnaden i sysselsättningsgrad mellan personer födda i och utanför . Reformen beräknas öka sysselsättningen med 14 000 fler sysselsatta. På lång sikt förväntas antalet arbetade timmar öka med motsvarande 17 000 årsarbetskrafter. Utöver ett utökat jobbskatteavdrag vill vi också förbättra för dem som får försörjningsstöd. För dem är marginaleffekterna att gå från bidrag till arbete extra stora. För en barnfamilj där båda föräldrarna har försörjningsstöd är den ekonomiska vinsten av att den ena föräldern tar ett jobb i princip obefintlig. införde därför alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Jobbstimulansen har inte fungerat på det sätt som var avsett, och vill därför se över konstruktionen av jobbstimulansen. Välfärd i stället för bidrag – behöver en bidragsreform Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Utanförskapet kommer även med ett högt pris för hela samhället då varje krona som går till bidrag är en krona som hade kunnat gå till skolan, polisen, vården eller omsorgen. Trots högkonjunkturen lever en av sju i arbetsför ålder av bidrag i stället för att arbeta. Många av dem riskerar att hamna i långvarigt bidragsberoende om de inte tar steget in på arbetsmarknaden i . kommer därför att vara avgörande för att förhindra att utanförskapet växer. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Men det finns starka indikationer på att mer behöver göras, särskilt vad gäller de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. föreslår därför en bidragsreform i flera delar för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta för dem som står längst ifrån jobb. Bidragsreformen innehåller följande delar: Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring. Öka aktivitetskraven i försörjningsstödet. Bidragstak för stärkt arbetslinje. Kvalificering till bidrag genom arbete eller permanent, laglig bosättning i . Samma kvalificeringsregler för alla i garantipension och sjuk- och aktivitetsersättningen. Kvalificering genom arbete till full föräldrapenning och stärkt förskola. Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Höjningen av arbetslöshetsförsäkringen som regeringen genomförde 2016 har en motsatt effekt. En tidig hög ersättning riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. bedömer att regeringens höjning leder till 27 000 färre jobb. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring, och tiden för a-kassa bör därför kortas. föreslår att antalet ersättningsdagar med a-kassa begränsas till , eller . Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den nivå som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår att aktivitetsstödet upphör vid arbetslöshet längre än så att fler arbetslösa än möter en avtrappning. Ersättningen vid arbetslöshet påverkar de arbetslösas drivkrafter för arbete. Det är därför önskvärt med en avtrappning av ersättningen relaterat till arbetslöshetstidens längd. är det dock många arbetslösa som inte möter en sådan avtrappning. Personer som varit kvalificerade för a-kassa får, om de är arbetslösa när ersättningsdagarna tagit slut, i stället aktivitetsstöd om de deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. För de personer som uppfyller villkoren i a-kassan är ersättningsnivåerna i aktivitetsstödet desamma som i a-kassan. Detta innebär att många personer kan vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå. För att förstärka drivkrafterna behöver därför möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet begränsas. Den här typen av reformer som syftar till att tidsbegränsa de högre ersättningarna för arbetslösa personer med arbetsförmåga har varit en viktig komponent i andra länder som har reformerat sina arbetsmarknader. Det mest framgångsrika exemplet är de tyska Hartzreformerna som genomfördes . Figur 18 Skillnaden i arbetslösheten mellan utrikes och inrikes födda, 20–64 år Öka aktivitetskraven i försörjningsstödet Försörjningsstödet är en grundläggande del av det svenska trygghetssystemet. Stödet är tänkt att täcka det nödvändigaste, under relativt korta perioder och när ingen annan försörjning är möjlig. Andelen som får långvarigt försörjningsstöd ökar dock från av de vuxna biståndsmottagarna 2010 till 2016. För att hejda denna utveckling och se till att fler går från försörjningsstöd till egen försörjning, behöver drivkrafterna för att komma tillbaka i arbete förstärkas. Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Många kommuner arbetar effektivt med aktivitetskrav inom försörjningsstödet, men det kan förbättras ytterligare på många håll. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen som slöts mellan Alliansen och regeringen beslutades att aktivitetskraven för att få försörjningsstöd skulle skärpas inom ramen för socialtjänstlagen. Men mer behöver göras för att öka drivkrafterna till arbete. Socialtjänstlagen behöver skärpas så att alla kommuner ställer krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Kraven kommer oftast att handla om att söka arbete och att egen försörjning ska vara målet i alla handlingsplaner. Om den enskilde utan godtagbart skäl inte deltar i de aktiviteter som krävs ska försörjningsstödet kunna sättas ned. Detsamma gäller om den enskilde inte samarbetar kring kontrollerna av hur försörjningsstödet används. Inga kommuner ska betala ut försörjningsstöd till personer som fått avslag på sin asylansökan, eller till EU-medborgare som befinner sig här tillfälligt utan att arbeta eller studera. Socialtjänstlagen bör också tydligt slå fast att den som är arbetsför är skyldig att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet. Vi vill också att kommunernas möjlighet att ge ett mer generöst försörjningsstöd än vad som är ska begränsas då det gör arbete mindre lönsamt. anser också att fler som lever på bidrag behöver omfattas av andra aktivitetskrav än att söka arbete. Ett rimligt krav att ställa är t.ex. att språkundervisning ska kunna ske under föräldraledigheten för den som också får försörjningsstöd. Det skulle hjälpa exempelvis utrikes födda kvinnor att ta ett steg närmare arbetsmarknaden. Huvudregeln ska också vara att det ekonomiska biståndet betalas ut jämnt mellan makar, för att undvika att ena parten i familjen får allt ekonomiskt bistånd. Många kommuner arbetar också framgångsrikt med hembesök och uppsökande verksamhet för dem som lever på bidrag. Hembesök är ett viktigt verktyg för att kunna ge rätt stöd till dem som är i behov av försörjningsstöd samt även för att identifiera fusk och felaktiga utbetalningar. Det ger också möjlighet att nå den som inte har kontakt med arbetsmarknaden alls. Socialtjänstlagen bör därför skärpas med syfte att alla kommuner ska göra regelbundna, och vid behov oanmälda, hembesök. Inför ett bidragstak – arbete ska alltid löna sig bättre än bidrag När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir då det inte lönar sig att arbeta. kan t.ex. de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till efter skatt. För att öka drivkrafterna att gå från bidrag till arbete vill införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Den exakta utformningen av bidragstaket behöver utredas men utgångspunkten ska vara att det alltid ska löna sig att gå från bidrag till både heltidsarbete och deltidsarbete. Bidragstaket ska omfatta personer som har etableringsersättning eller försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Inom försörjningsstödet ska det alltså inte omfatta den som är sjuk eller av andra sociala skäl inte kan arbeta. Kvalificering till bidrag genom arbete eller permanent, laglig bosättning i Med ökad globalisering och ändrade migrations- och arbetsmönster skapas nya behov avseende bidragssystemens utformning. har ersättnings- och bidragssystem där bidrag till stor del är bosättningsbaserade i stället för arbetsbaserade. De bosättningsbaserade bidragen omfattar bl.a. bostadsbidrag, underhållsbidrag, barnbidrag, och assistansersättning. De arbetsbaserade omfattar bl.a. sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning och inkomstgrundad ålderspension. Det stora inslaget av bostadsbaserade bidragssystem innebär att nyanlända ges tillgång till merparten av socialförsäkringssystemen, utan att ha arbetat och betalat skatt. I ett läge där stora grupper nyanlända ska etablera sig på svensk arbetsmarknad är behovet av en tydlig arbetslinje i bidragssystemen större . Detsamma gäller behovet av att ha god kostnadskontroll i mottagningssystemen. Att automatiskt få tillgång till mycket stora delar av det svenska socialförsäkringssystemet riskerar dels att minska drivkrafterna att arbeta, dels att legitimiteten i de svenska bidragssystemen ifrågasätts. Det leder också till onödigt höga kostnader. anser att det är rimligt att detta förändras och att personer som kommer till i större grad successivt arbetar sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. anser att den som kommer till bör få full tillgång till svenska bidrag och ersättningar enbart genom eget arbete, eller genom permanent och laglig bosättning i . I annat fall bör ersättningarna begränsas till en grundläggande generell trygghet. Exakt utformning behöver utredas, men kvalificering skulle kunna ske genom arbete (i form av sjukpenninggrundande inkomst), genom permanent och laglig bosättning eller genom medborgarskap och bosättning. Vuxna utan barn bör enbart ha rätt till etableringsersättning eller försörjningsstöd samt bostadsbidrag innan de kvalificerat sig till fulla bidrag. Äldre ska enbart ha rätt till äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg. Personer med barn ska enbart ha rätt till etableringsersättning (inklusive etableringstillägg) eller försörjningsstöd, samt bostadsbidrag, barnbidrag, underhållsstöd och kortad föräldrapenning . Förslaget ska i första hand gälla för alternativt skyddsbehövande och anhöriga till före detta asylsökande. För flyktingar kan sociala förmåner inte begränsas enligt gällande EU-rätt. Att skilja på regelverken för alternativt skyddsbehövande och flyktingar riskerar att leda till gränsdragningsproblem. Därför bör ses över för att harmonisera reglerna för de olika grupperna. Samma kvalificeringsregler för alla i garantipension och sjuk- och aktivitetsersättningen Garantipensionssystemet är en grundtrygghet för dem som haft låg eller ingen inkomst. Systemet har en inbyggd kvalificeringsmodell. För att få full garantipension krävs att en person har bott i . Har någon bott i minskar garantipensionen med 1/40 som saknas. Om de totala pensionsförmånerna inte räcker till finns äldreförsörjningsstöd. För personer som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed skiljer sig ersättningen för olika grupper och kvalificeringsmodellen sätts ur spel. Skillnaden i total ersättning kan uppgå till . Också i sjuk- och aktivitetsersättningen finns en inbyggd kvalificeringsmodell. För personer som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed sätts kvalificeringsmodellen ur spel även där. föreslår att undantaget i kvalificeringsregeln för garantipension och sjuk- och aktivitetsersättningen tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. Kvalificering genom arbete till full föräldrapenning och stärkt förskola Många utrikes födda kvinnor får aldrig chansen att komma in på arbetsmarknaden eller få sitt första jobb. Att kvinnorna tar ett större ansvar för barn och familj kan bedömas vara en orsak till att kvinnorna jobbar i mindre utsträckning än männen. visar att av de nyanlända kvinnornas totala inkomst utgörs av ersättningar såsom föräldrapenning, sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning i . Motsvarande andel bland männen är . [8] Denna fattigdomsfälla kan inte accepteras. För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb bör kvalificering genom arbete krävas för full föräldrapenning. För dem som saknar sjukpenninggrundande inkomst bör föräldraförsäkring begränsas . bör den allmänna förskolan utökas till 30 timmars förskola för alla barn till de föräldrar som lever på bidrag. Med en mer generös förskola och kortare föräldrapenning bör också kraven på att göra sig anställningsbar öka, genom exempelvis bredare arbetssökande eller utbildning. I ska kvinnor och män ha samma möjligheter att påverka sin tillvaro och skapa sin framtid, både för sin egen och för sina barns skull. 7.1.2 Ökad tillväxt i en global värld Vägen mot full sysselsättning och ett stigande välstånd går via ett dynamiskt näringsliv där entreprenörer och företagare vill och vågar satsa. För att långsiktigt kunna möta såväl utanförskap som integrationsproblem behövs fler jobb i växande företag och goda villkor för långsiktiga och aktiva ägare. Därför har det varit viktigt att sänka trösklarna för företagande och göra det enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . För att ekonomin ska kunna hantera de påfrestningar den utsätts för i form av t.ex. konjunkturella störningar, demografiska förändringar och strukturomvandlingar bör både arbetskraften och företagen ha en god anpassningsförmåga. Ett bra företagsklimat där nya företag kan starta och etablerade företag växa på internationellt konkurrenskraftiga villkor är därför centralt för både sysselsättningen och reallöneutvecklingen. har i många avseenden goda förutsättningar för tillväxt. Befolkningen är välutbildad och tar snabbt till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet och det finns en god finansiell kapacitet. Det är dock viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar av näringslivsklimatet för att upprätthålla en stark position för svenskt näringsliv i den alltmer integrerade världsekonomin. I den meningen innebär den senaste mandatperioden fyra förlorade år. konstaterade i en utvärdering att regeringen vidtagit åtgärder på endast 1 av de 14 områden som anser som särskilt prioriterade (se tabell X). Lärarkvaliteten har inte förbättrats, den högre utbildningen har inte reformerats, marginalskatterna har höjts, integrationen har inte blivit bättre och bostadsmarknaden fungerar sämre nu än 2014. I stället har regeringen höjt skatterna med , varav på jobb och företagande. delar förvisso inte alla , exempelvis att flytta mer av skattebördan till fastigheter, men sammanställningen nedan visar tydligt att regeringen i stort inte tagit behovet av strukturella reformer på allvar. Figur 19 Policyrekommendationer kring strukturreformer till från Mer stöd till elever med sämre förutsättningar Förbättra lärarkvaliteten genom karriärvägar och incitament Flytta mer av skattebördan till fastigheter Sänk de högsta marginalskatterna