ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022406 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar och annan samhällsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Av ett antal olika skäl uppstår intressekonflikter mellan den enskilde markägarens vilja och samhällets önskemål av att kunna utnyttja mark för annat ändamål. Två traditionella områden är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, transformatorstationer m.m. Även har efterhand alltmer utökat kraven på intrång på enskild mark. Två exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är anläggningar för nya stomnät för elöverföring, anläggningar som tar väldigt mycket mark i anspråk. Inte sällan innebär nya ledningsdragningar att redan hårt exploaterade områden där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark ytterligare kringskurna. I ett modernt samhälle kommer man då och då till situationer då man behöver utnyttja mark för allmänna infrastrukturändamål, därom är både insikten och samsynen i samhället stor. är kraven på avkastning av marken för odlingsändamål växande både vad gäller mark avsedd för jord- och skogsbruk. Vi vet också att markens koldioxidsänkande förmåga, den ”kolsänka” som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid t.ex. exploatering av ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett väldigt högt exportnettovärde, självklart är det över tiden välståndspåverkande om betydande mängder skogsmark görs improduktiv pga. ledningsgator. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att berörda markägare ges ersättning för markintrång som täcker inte enbart ett dagsaktuellt saluvärde för det som växer på marken, utan även en ersättning för den avstådda framtida avkastning som uppstår så länge marken ifråga tas i anspråk för ledningsdragning. Ett sådant synsätt och system avseende ersättning för markintrånget skulle ge exploatören ett betydligt starkare ekonomiska incitament att välja en moderns och marksnål teknik istället för den traditionella och markslösande vid sin exploatering. Det är också viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att exploateringskalkyler görs mellan olika alternativ där prissättningen fullt ut täcker den totala samhällsekonomiska kostnaden för att mark tas i anspråk för t.ex. ledningsbyggande och därmed mer eller mindre omöjliggörs för annan användning. Grundtanken är att med en relevant ersättning får markägaren sin rättmätiga ersättning och exploatören av marken får rätt ingångsvärden i sina kalkyler på samhällskostnaden för det aktuella intrånget. Vår övertygelse är stark i att detta totalt sett skulle leda till att en långt mera marksnål teknik än vad som används , t.ex. av vid byggande av stora överföringsledningar, skulle komma att utvecklas och tillämpas.
mot · H6022407 · 2018-11-30 00:00:00 — Strandskydd som skapar utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra strandskyddet så att kommunernas, företagens, lantbrukens och olika verksamheters möjligheter att utvecklas stärks och tillkännager detta för regeringen. Många kommuner, företag, lantbruk och enskilda vittnar om att möjligheterna till utveckling begränsas på grund av ett stelbent strandskydd. Att värna viktiga strandmiljöer, allemansrätten och människors tillgång till naturen är för oss en självklarhet, men det måste också finnas en avvägning mellan bevarande och utveckling. Därför vill vi se ett strandskydd som ger kommunen större inflytande att bestämma över vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas och användas för olika ändamål. Perspektivet i strandskyddslagstiftningen bör ändras för att öka det lokala-kommunala inflytandet. Behov av bostäder, utveckling, jobb och verksamheter måste ges en större roll i bedömningar av begränsningar i strandskyddet. Det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet även strandnära och tex möjliggöra för fler områden att pekas ut som LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). Vi vill dessutom att överprövningsmöjlighet tas bort vad gäller kommunala bygglov. Per Lodenius (C)
mot · H6022408 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med hänvisning till försiktighetsprincipen bör införa ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer och tillkännager detta för regeringen. Med ett hållbart och ickefossilt energisystem i sikte är en högst rimlig nationell vision att inom en generation ska vara ett samhälle som till förses med förnybar energi fritt från kärnkraft och uranbrytning. Genom alliansregeringens långsiktigt hållbara energiöverenskommelse har ett ökat ägaransvar för ägare av kärnkraftverk införts, och det utgår inte längre några subventioner till den svenska kärnkraften. Detta innebär att kärnkraft som inslag i den svenska energibalansen i långt högre utsträckning än tidigare står för sina kostnader. Tydliga stimulanser för att bygga ut mer förnybar energi och tydliga begränsningar för kärnkraften ger långsiktiga och förutsägbara spelregler för energimarknaden. Investeringsviljan och energiomställningen till ett hållbart vinner på tydliga och långsiktiga spelregler. Nya fossila bränsletillgångar som till exempel skiffergas som exploateras kraftigt runt om i världen riskerar däremot att försena omställningen till förnybar energi. Billig gas som ersätter kol i en del av världen kan lokalt bidra till minskade utsläpp, men i ett större globalt perspektiv bidrar detta till att kortsiktigt sett billig kol finner nya marknader och konkurrerar med andra, förnybara, kraftslag. och vår omvärld riskerar därmed att bindas fast i en fossilberoende infrastruktur som fortsätter att ge klimatpåverkan framöver. Miljöpåverkan och metangasutsläpp vid gas- och oljeutvinning ur skiffer är en ytterligare osäkerhetsfaktor i den globala pågående energiomställningen. Det enda rimliga förhållningssättet är att all utvinning av fossil energi fullt ut står för sina fulla miljökostnader. Metoden att utvinna gas och olja ur skiffer, genom så kallad frackning, ger ovanstående negativa effekter i arbetet med att ställa om till ett fossiloberoende samhälle och är därutöver förenad med påtagliga och oöversiktliga lokala och regionala miljörisker. Med hänvisning tillförsiktighetsprincipen bör därför införa ett totalt förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer.
mot · H6022409 · 2018-11-30 00:00:00 — Behovet av förvaltande allmän jakt på säl ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förvaltande och allmän jakt på säl och tillkännager detta för regeringen. Naturens resurser bör brukas och förvaltas på ett ansvarsfullt och uthålligt sätt. En resurs som inte nyttjas på ett sådant sätt är sälen. jagades säl och samhället bistod t.o.m. med skottpengar på säl , då sälarna i fridlystes. Med undantag för epidemier har sälstammarna i nu vuxit till sig ordentligt och tillväxten i stammen beskrivs av vissa som närmast explosionsartad. Det stora och växande antalet sälar äter stora mängder fisk. Därigenom uppstår en konkurrenssituation om tillgången på fisk som allvarligt hotar det småskaliga och kustnära svenska yrkesfisket. Enligt en utredning gjord inom beräknades enbart knubbsälarna på äta upp lika mycket ål som motsvarar hela det svenska ålfisket. En art, ålen, som kan anses hotad om inte förvaltningsåtgärder genomförs, äts alltså i stora mänger upp av sälar, som är fridlysta men är utrotningshotade. Vi kan kalla det en målkonflikt. Självklart har både sälen och det småskaliga kustnära svenska yrkesfisket ett existensberättigande. För att möjliggöra en samexistens av säl och yrkesfiskare, kommer vi till slutsatsen att en allmän och för stammen förvaltande jakt på säl bör tillåtas. Förbudet mot allmän jakt på säl, som utfärdats av (Helcom) 1974, saknar numera relevans. Skyddsjakt är tillåten men bekymret är att den som yrkesmässigt utövar fiske sällan också är jägare. Av det skälet borde tillståndet att bedriva skyddsjakt på säl utvecklas till att inom ordnade former uppmuntra till en för sälstammen förvaltande allmän jakt på säl. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förvaltande allmän jakt på säl.
mot · H602241 · 2018-11-07 00:00:00 — Aroslänken – se över möjligheten till järnväg – ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till en järnvägslänk mellan och bör utredas och tillkännager detta för regeringen. pendlar 4 000 personer mellan , och . Busspendlare kunde lägga restid på familj och vänner om det gick snabbare att resa. Bilåkarna skulle spara pengar och få bättre miljösamvete. Det tar att resa –än den kortare sträckan –. mellan och , Aroslänken, skulle korta restiden och gynna båda städer. Dessutom skulle tåg kunna köras från och till , utan omvägen via . Ett viktigt skäl att satsa på tåg är att det är klimatvänligt. Även jämfört med biogasbuss är ett tågs klimatpåverkan närmast obefintlig. Busspendling mellan och ger utsläpp motsvarande många varv runt jorden med en stadsjeep. skulle låta företagarnas pool av arbetskraft växa betydligt och underlätta varutransporter. När företag expanderar och anställer fler får fler betala skatt och bidra till att finansiera järnvägen. Aroslänken skulle stärka län och omkringliggande städer, göra det enklare att bo utanför tätorter, inrätta en station i , skapa nya arbetsplatser och minska människors restid. Järnväg –gör betydligt mer nytta än spårvagn i . För den som tillbringar tid på en buss läggs minuter och timmar till en allt större hög. Så låt oss se över möjligheten till järnväg mellan och för människornas, företagens och klimatets skull.
mot · H6022410 · 2018-11-30 00:00:00 — Statligt ansvar för reservhamn i ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningarna för att en reservhamn tillskapas för att tillförsäkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till och tillkännager detta för regeringen. Färjetrafiken till är öns landsväg, den måste vara öppen året runt och kunna fungera även vid olyckor och orostider. Det gör att det finns ett uppenbart behov av en fungerande reservhamn i . Därför har regeringen via gett i i uppdrag att utreda frågan, kopplat till totalförsvarsaspekterna. försörjning av förnödenheter är helt beroende av hamn. som lagerhållningen är ytterst begränsad , eftersom Just-in-time är en rådande princip. Det i kombination med ett väldigt hårt tryck på hamn, speciellt , gör situationen väldigt labil. En enda olycka som stänger hamn skulle få svåra konsekvenser för befolkningen och besökande på . Under tidigare avtalsperioder för färjetrafiken har en reservhamn funnits med som en del i trafiksystemet. Enligt min mening måste staten ansvara för att denna funktion åter kommer till stånd. Utan en reservhamn för linjetrafiken är väldigt sårbart om något skulle inträffa som gör att hamn inte kan trafikeras . I finns möjlighet att utveckla en av kajerna till en reservhamn för linjetrafiken. Även alternativet med Kappelshamn kan vara aktuellt. Båda alternativen har både för- och nackdelar. Det centrala är inte valet av hamn utan att funktionen med en fullvärdig reservhamn återskapas. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om en reservhamn tillskapas för att tillförsäkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till .
mot · H6022411 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa regelverket, bl.a. avseende inriktningen på markavvattning, så att den akuta problematiken med torka och vattenbrist kan hanteras och senast inom den aviserade propositionen och tillkännager detta för regeringen. Stora delar av sydöstra ligger i så kallad regnskugga efter det småländska höglandet och har därför en relativt låg nederbörd. De norra och södra delarna av samt är bland de torraste platserna i . Vinden är ofta hård, och öarna ligger i topp i solligan över sommarens soltimmar. Klimatanalyser visar att det generellt kommer att bli torrare i denna del av landet och framförallt . På kommer det att bli torrare . Studien visar också att tillfällena med höga flöden och översvämningar till följd av skyfall kan komma att öka som det kommer att bli stor risk för brist på vatten . växer vattenbehovet generellt i landet och på de båda öarna i och med fler anslutningar till kommunalt vatten, en ökande livsmedelsproduktion och en växande besöksnäring. Regionalt pågår en diskussion om behov av samhällsberedskap och en anpassad lagstiftning vid extrem torka, en beredskap motsvarande den som finns vid översvämningar. Efter flera torra vintrar och årets sommar är grundvattennivåerna i sydöstra , och extremt låga. Avsaknaden av påfyllning i vattenmagasinen har lett till en mycket ansträngd situation såväl i va-systemen som för enskilda vattentäkter. Förberedelser för att dämma upp mer vatten pågår på flera platser, och ytterligare undersökningar om nya uttagsplatser genomförs. Avsaltningsanläggningar för vatten från har projekteras och byggts bl.a. på och på . En bidragande orsak till problemen är att det sker en snabb avrinning av ytvatten till diken och vattendrag ut i . Detta är en följd av att skog, ängsmark, mossar och sjöar dikades ut och . Många naturliga vattenreservoarer försvann i och med detta. Dagens lagstiftning är också framför allt utformad i syfte att hantera behovet av markavvattning. Men med den problematik som beskrivs ovan med tilltagande vattenbrist och torka uppstår även ett behov av att kunna skapa och reglera både tillfälliga och långsiktiga vattenfördröjande åtgärder. Det handlar om dämning för påfyllnad av ytvattentäkter, att få vatten att stanna kvar i en våtmark för att infiltrera till grundvatten, men också för att kunna magasinera markvatten att använda på för en tryggad skörd. Gällande vattenlagstiftning medger inga undantag för att tillåta dämmande åtgärder, inte ens vid force majeure; det finns därför som vi ser det ett akut behov av att särskilt uppmärksamma svårigheterna med att använda dagens regelverk i händelse av långvarig torka. Mot bakgrund av det ovanstående vill vi därför att ställer sig bakom att ge regeringen till känna att den bör ta initiativ för att skyndsamt anpassa regelverket som huvudsakligen är inriktat på markavvattningsperspektivet så att denna akuta problematik med torka och vattenbrist kan hanteras .
mot · H6022412 · 2018-11-30 00:00:00 — Enklare att starta eget företag på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att starta eget företag på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Det är i småföretagen som 4 av 5 jobb skapas. Det är småföretagen som bidrar med skatteintäkter till kommun, region och stat. Småföretagen är motorn i många delar av landet och bidrar starkt till landets utveckling. Runt om i landet finns mängder med entreprenörer och innovatörer som kanske vill starta eget företag men som får nej av bankerna för att bankerna inte tror på det geografiska område som man som företagare vill etablera sig i. Detta är en viktig fråga för att hela landet ska leva och utvecklas. Regeringen bör utreda och ta tag i denna fråga och se över hur de företag som vill starta verksamhet, oavsett på landsbygden eller i staden ges bättre möjlighet. I detta arbete bör storbanker och lokala banker över landet vara med för att alla ska förstå vikten av många livskraftiga företagare över hela landet.
mot · H6022413 · 2018-11-30 00:00:00 — Nytt regelverk för religiösa friskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för nyetablering och drift av friskolor och tillkännager detta för regeringen. För mig är skolan, och ska vara, en viktig mötesplats för barn från olika sociala miljöer, trosuppfattningar och kulturer och inte en plats där elever delas upp utifrån deras föräldrars livsåskådning. Grundinställningen bör vara att skolan ska stå för kunskap och bildning och främja demokrati. Inte religiös indoktrinering. Friskolorna kan erbjuda alternativa pedagogiska inriktningar som också kan komma hela skolväsendet till del . finns det väl fungerande skolor med konfessionell grund. Men det finns också problem med de religiösa friskolorna som måste uppmärksammas och diskuteras. Problemen kan vara att den religiösa trosriktningen dominerar undervisningen och medför påtryckningar på barnen. De religiösa friskolorna kan också försvåra integrationen om barnen i tidig ålder delas in i olika skolor efter religionstillhörighet och därmed mycket lätt kan få fördomar om andra religioner. För att skolan ska kunna förmedla grundläggande demokratiska värden måste man praktisera demokratiska arbetsformer. Det måste gälla alla skolor, såväl de i regi som de religiösa fristående. Den politiska uppgiften är och bör fortsatt vara att se till att alla skolor bedriver en allsidig och objektiv undervisning som baseras på värdegrunder som alla människors lika värde, jämställdhet och respekt och förståelse för olikheter. Därför är det angeläget att se över etablering av nya religiösa friskolor och i samband med detta tar fram ett tydligt ramverk där skolor som återkommande visat på kvalitetsbrister i undervisningen med otillbörliga konfessionella inslag måste bli av med sitt tillstånd. Alireza Akhondi (C)
mot · H6022415 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut försäljningen av nytillverkade fossildrivna bilar till 2030 och tillkännager detta för regeringen. föreslog danska regeringen att försäljning av nya bensin- och dieselbilar förbjuds . Ett tiotal andra länder har på olika sätt fört fram förslag om att förbjuda försäljning av nya bensin- och dieselbilar, bland annat , , och . Även vårt grannland, en stor exportör av olja har vidtagit kraftfulla åtgärder, däribland ett förbud , för att ta sitt ansvar för klimatet. Införande av bonus–malus-system och årliga indexerade höjningar av bensin- och dieselpriser kommer att leda till en gradvis minskning av efterfrågan på bilar med förbränningsmotorer. Men det är inte tillräckligt om vi ska kunna nå de högt ställda målen för den klimatomställning som behöver göras. För att påskynda övergången till bilar som enbart drivs med el, vätgas eller biobränslen så bör deklarera att ingen nybilsförsäljning av fossildrivna bilar får ske . En utfasning av försäljningen bör ske , så att aktörer på marknaden kan ställa om till ett fossilfritt transportsystem. Vi behöver också ta ett samtal grepp kring utbyggnad av den infrastruktur som behövs för att möjliggöra den här förändringen. Dels handlar det om att säkerställa att den fysiska infrastrukturen kommer på plats men även frågor kring det skattebortfall som en sådan utveckling kan leda till ska kunna kompenseras. Alireza Akhondi (C)
mot · H6022418 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en lex Lotta-lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Våld i nära relation är inte ett problem enbart för kvinnor, utan ett gigantiskt samhällsproblem. Förutom att det kostar nästan 20 kvinnor livet , så har samhället en utgift på 5 miljarder . av alla barn, nästan tre barn i varje klass i , lever i familjer där de utsätts för, eller bevittnar våld. Detta är verkligheten för 5 000 barn och kvinnor i dagens som med samhällets goda minne och med skyddad identitet lever gömda undan sina tidigare män. Vi berövar dessa kvinnor och barn rätten till att bestämma över sina egna liv. Vid flera fall då kvinnor mördats har det i undersökningarna efteråt framkommit att kvinnorna i tidiga skeden gjort ett eller flera försök att anmäla förövaren. Det bör därför ses som ett stort misslyckande av samhället att det dödliga våldet inte kunnat förebyggas. Jag föreslår därför att en lex Lotta-lagstiftning instiftas där en lagskärpning för myndigheters samverkan stadgas samt att det tillsätts en som granskar ärenden där kvinnor dödats av en närstående. En lex Lotta-lagstiftning kan även innehålla skrivningar som gör att dessa typer av brott faller under allmänt åtal, vilket skulle innebära att en åklagare ska fortsätta en förundersökning trots att den brottsutsatta inte medverkar. Detta kan hjälpa många av de kvinnor som skräms till tystnad och drar tillbaka sina vittnesmål.
mot · H6022419 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen så att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag betraktas som näringsverksamhet och inte inkomst av tjänst för den som utför styrelseuppdraget, och detta tillkännager för regeringen. I en dom i 2017 fastslogs att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag är att betrakta som inkomst av tjänst för den som innehar styrelseuppdraget istället för som tidigare inkomst av näringsverksamhet i bolaget. Domen skapar stor osäkerhet för de som har styrelseuppdrag som huvudsaklig sysselsättning och inkomstkälla. Många styrelseuppdrag har en omfattning motsvarade något eller några basbelopp . Många som har styrelseuppdrag har ett flertal uppdrag som var och ett upptar någon eller ett par dagars arbete . Problemet uppstår när den som har styrelseuppdraget t ex blir sjuk och behöver sjukersättning från . I det fallet finns ingen huvudarbetsgivare och respektive bolag man har styrelseuppdrag i har inget sjuklöneansvar. Resultatet blir att den som har styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning hamnar utanför trygghetssystemen. Det är en ohållbar situation. Därför är det viktigt att lagen ändras så att den som har styrelseuppdrag kan fakturera detta som näringsverksamhet från ett eget aktiebolag och därifrån ta ut lön och därmed omfattas av välfärdssystemen. Motsvarande regler gäller för exempelvis revisorer. Undersökningar och bedömningar från bl.a banker gör gällande att aktiebolag som har externa styrelseledamöter utöver företagets ägare har bättre utveckling och lönsamhet än bolag som bara har sina ägare som styrelse. Det är således viktigt för tillväxten och utvecklingen i att det finns rimliga förutsättningar att ha styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning.