ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602546 · 2018-11-20 00:00:00 — Krafttag mot psykisk ohälsa bland unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av terminsvisa möten med skolkurator och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en skolkurator på samtliga skolenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka skolpersonalens kunskap om och förståelse för psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av uppföljningskrav inom psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samordning mellan de instanser som ska motverka ungas psykiska ohälsa, och detta tillkännager för regeringen. En av de största utmaningarna rörande unga är den utbredda psykiska ohälsan som råder. har psykisk ohälsa bland unga i åldern 10–ökat med enligt och bland flickor uppger en majoritet att de lidit av psykisk ohälsa i en rapport från . Trots kännedomen om denna drastiska utveckling har köerna till barn- och ungdomspsykiatrin tredubblats under den gångna mandatperioden och endast tre regioner och landsting lyckades erbjuda hjälp inom utlovad tid . Detta bör ses som ett svek mot unga och om ingen förändring sker kommer det att få långsiktiga konsekvenser för både berörda individer och samhället i stort. Givet detta återfinns onekligen ett behov av att ytterligare resurser riktas till barn- och ungdomspsykiatrin, elevhälsan och ungdomsmottagningar. Nedan följer även en rad konkreta åtgärder mot detta utbredda samhällsproblem. Terminsvisa möten med skolkuratorn Terminsvisa möten med om hur det går borde kompletteras med terminsvisa möten med skolkuratorn om hur man faktiskt mår. Skolkurator på samtliga skolenheter Psykisk ohälsa är inte schemalagd och då kan inte heller skolkuratorns tid på olika skolor vara det. Utbilda all skolpersonal mer om psykisk ohälsa Skolpersonal ska ha en grundläggande förståelse för psykisk ohälsa för att kunna uppmärksamma fler som är drabbade och därmed koppla in elevhälsan i ett tidigt skede. När en patient uteblir från psykiatrisk kontakt med vården behöver vården ta sitt ansvar och stämma av med patienten hur denne mår. Detta för att inte utebliven kontakt på grund av djup psykisk ohälsa ska kunna ske. Bättre samordning mellan berörda instanser Det sista en ungdom ska behöva fundera över när denne söker vård är vilken instans som är korrekt att vända sig till. Bättre transparens och samordning är därför ett måste för att framöver säkerställa en ”en väg in”-liknande situation.
mot · H602547 · 2018-11-20 00:00:00 — Förbättrad information och större flexibilitet vid uttag av tjänstepension ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrad information och större flexibilitet vid uttag av tjänstepension och tillkännager detta för regeringen. För ekonomin har tjänstepensionen blivit och kommer att bli en allt viktigare del av den totala pensionen. Uttagstiden av tjänstepension varierar mellan olika avtal och olika individer. En ökande trend är dock att allt fler tar ut delar eller hela tjänstepensionen . Problemet är att alla inte är medvetna om vilka konsekvenser ett kortvarigt uttag får . Den som tar ut tjänstepensionen får mer i plånboken som pensionär, men denna inkomstnivå minskar därefter drastiskt – sedan har pensionären få möjligheter att öka sin inkomst. Detta är särskilt allvarligt när individen inte har uppmärksammat vilka följder valet av uttagsperiod skulle få. Många upplever pensionssystemet som krångligt och pensionen kommer från skilda håll med olika regler. Detta gör det svårt för många att göra välinformerade och medvetna val. Det är viktigt med valfrihet och att själv kunna välja det som passar just den enskilde. har konstaterat att det krångliga systemet resulterar i att många inte gör aktiva val eller att man väljer utan att förstå de ekonomiska konsekvenserna. Det betyder att valfriheten begränsas och att pensionen kan bli sämre än nödvändigt. Detta är inte en önskvärd utveckling. Flera aspekter behöver förändras. Informationen behöver förbättras och individen ges en bättre överblick av pensionens olika delar och vilka val som kan göras. Fördelar och nackdelar med olika val av uttag måste bli tydligare. Utformningen av blanketter och förvalen på desamma kan ha en betydande inverkan på människors val – det är inte rimligt att en kort uttagstid är förval när kunskapen om dess konsekvenser är låg bland individerna som ska välja. En bättre samordning av informationen om pensionens olika delar är således angelägen, och att effekterna av olika val tydliggörs likaså. Därtill bör övervägas att införa större flexibilitet i uttaget av tjänstepensionen. Ett sätt skulle kunna vara att göra det möjligt för den enskilde att göra uppehåll i utbetalningarna och förändra utbetalningstiden från exempelvis till . I den allmänna pensionen kan individen pausa och ändra uttagstakten, vilket borde vara möjligt även i tjänstepensionen. Slutligen bör det undersökas om de temporära uttagen av tjänstepensioner bör och kan begränsas på något sätt eller till någon del, vilket också rekommenderat. Detta förutsätter dock att människors valfrihet till stor del inte hämmas och att information och kunskap om uttaget av tjänstepension förbättras avsevärt.
mot · H602548 · 2018-11-20 00:00:00 — Förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. I framkommer det som redan har konstaterats , den psykiska ohälsan bland unga ökar. Rapporten tar upp känslan av hjälplöshet, ångest och självmordstankar hos våra unga i samhället. Hur tystnadslöften bryts och hur föräldrar inte kan eller vill hjälpa sina egna barn. Ett ljus i mörkret är att psykisk ohälsa har lyfts till ytan och att det aktivt jobbas för att tvätta bort samtalsämnet som tabu. Studier visar att unga människor med ett svagt socialt nätverk löper större risk att utveckla en depression. Detta kan ske vid exempelvis en flytt till en ny studieort där individen saknar ett befintligt socialt nätverk. Alliansregeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning för att öka kunskapen om hur ungdomar med självupplevd psykisk ohälsa upplever sina svårigheter och vilka sätt ungdomarna själva använder för att hantera dessa. Den rödgröna regeringen har genomfört samt aviserat satsningar på att förebygga och förbättra barns och ungdomars psykiska ohälsa. Dessvärre finns det inte några tydliga riktlinjer och verktyg för hur man ska jobba med en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare. Inte heller nämns något om hur man gör när den unge bor på en annan ort än föräldrarna. I SOU 2002:121 belyser man problematiken kring kommunikation mellan skolan, elevhemmet och föräldrahemmet: I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är denne myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte i nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasieförordningen. Det är viktigt att respektera och värna myndighetsåldern. är det viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skolor, elever och elevers hem i syfte att uppmärksamma och stödja ungdomar som mår dåligt. Föräldrar uppbär försörjningsplikt fram då barnet fyller om vederbörande går i skolan. Däremot garanterar inte försörjningsplikten någon rätt för föräldrarna att ta del av barnets utveckling och studieresultat. Med anledning av ovanstående bör det övervägas om en översyn ska göras kring skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan en elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet . Denna förbindelse bör skrivas när eleven börjar i gymnasiets årskurs ett.
mot · H602549 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att universitetens fältstationer bör vara öppna och tillgängliga för besök av elever på gymnasieskolornas naturvetarprogram och tillkännager detta för regeringen. Av Naturvetarnas arbetsmarknadsrapport framgår att fler naturvetare behöver utbildas för att ska klara att ställa om till ett hållbart samhälle. Rapporten ligger till grund för Sacos Framtidsutsikter. Arbetsmarknadsläget för naturvetare har förbättrats ytterligare jämfört med prognosen 2016. Inom allt fler områden behövs naturvetare och inom vissa naturvetenskapliga områden går utvecklingen till och med mot brist på kompetens. Anledningen är att satsningar mot ett mer hållbart samhälle kräver framförallt denna kompetens. Det gäller områden där naturvetare är verksamma och har nyckelkompetenser – allt från miljö, klimat och hälsa till livsmedelsförsörjning, tillgång på naturresurser, säkerhet och infrastruktur. Det är positivt att efterfrågan på naturvetenskaplig kompetens ökar och för att möta det ökade behovet behöver fler gymnasieelever välja det naturvetenskapliga programmet. Dessutom behövs fler naturvetare med en bred akademisk utbildning. Därför är det av största vikt att gymnasieelever får kunskap om vad en akademisk utbildning inom naturvetarområdet kan innebära på arbetsmarknaden. Det blir därför problematiskt när universitets fältstation Askölaboratoriet inte tar emot gymnasieelever som vill göra studiebesök eller gymnasieskolor som vill förlägga en kurs där. Det gör däremot på och även . i är en av de skolor som åker med sina naturvetarelever till . Men om gymnasister hade möjlighet att besöka och förlägga kurser på Askölaboratoriet istället, skulle tid och pengar sparas. Samtliga svenska universitet bör tillämpa samma öppenhetsprincip och informera om sin verksamhet till blivande studenter. Detta med tanke på att särskilt har uttalat vikten av att öka rekryteringen till naturvetenskapliga utbildningar.
mot · H602550 · 2018-11-20 00:00:00 — Sista etappen av vägförbättrande ombyggnation av väg 181 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta den sista etappen av länsväg 181:s vägförbättrande ombyggnation när medel budgeteras till länsvägarna och tillkännager detta för regeringen. En viktig förutsättning för tillväxt och utveckling är en infrastruktur som möter de behov som finns för företag och invånare. För fortsatta utveckling är det nödvändigt att hela regionen via ett starkt regionalt vägnät får tillgång till den nationella infrastrukturen via Europavägen E20. Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av insatser för att genom samverkan med , de berörda kommunerna och privata intressenter få till en vägförbättrande ombyggnation av den sista etappen av . Väg 181 är en del av ett viktigt regionalt vägstråk som sträcker sig från (väg 193) via , och (väg 47 och väg 181) till (E20). Detta vägstråk 3 utgör ett av nio särskilt utpekade vägstråk vilka sträcker sig samtliga över både kommun- och kommunalförbundsgränser samt anses vara särskilt betydelsefulla sett ur ett regionförstoringsperspektiv. Vägstråk 3 är för företagen i området den naturliga länken till via E20 i och stråket får också en allt mer ökad betydelse för näringslivet utifrån satsningen på i . Väg 181 har byggts om i etapper och den senaste ombyggnationen genomfördes med sträckan –Bråttensby. Självklart är de förbättringar som genomförts av väg 181 positiva men tyvärr är inte en vägsträcka bättre än dess svagaste länk. återstår en mycket viktig sträcka Bråttensby–Bergagärde, en sträcka där vägen är smal, krokig och sikten är dålig. I regionala planer har man avseende väg 181 sagt att ”framkomlighet, trafiksäkerhet och trafikmiljö är otillfredsställande”. Den tyngre trafiken från väljer utifrån väg 181:s aktuella status att istället ta den längre vägen till via till E20 med bland annat en högre miljöbelastning och längre transporttider som följd. Väg 181 delar också centralort i två delar och orsakar stora problem vad gäller såväl samhällsplanering samt trafiksäkerhet. Det är nu dags att väg 181 byggs färdigt med ombyggnation av sista etappen mellan Bråttensby och Bergagärde. Detta skapar en avsevärt kortare (–) förbindelse med god och trafiksäker standard från södra till och skapar också en väl fungerande koppling till Center och dess kombiterminaler. Ett färdigställande av den återstående sträckan av väg 181 mellan Bråttensby och Bergagärde skapar också bättre förutsättningar för framtidsplanering och ger förbättrade förutsättningar för olika näringslivssatsningar utefter hela vägstråk 3.
mot · H602551 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ägardirektiven till Akademiska Hus bör ändras, så att bolaget ges i uppdrag att vara stöttande och behjälpligt då lärosäten direkt eller indirekt vill överta fastigheter och själva förvalta dem, och detta tillkännager för regeringen. Ett av storbolag, , äger och förvaltar mer än hälften av lokaler för högre utbildning och forskning. ”Bolagets roll är dock inte helt förankrad hos lärosätena”, enligt . uttalade dessutom i ett avgörande 2016 (HFD 2016 ref 67) att Akademiska Hus inte kan anses verka under normala marknadsmässiga villkor, eftersom deras marknad inte innebär någon egentlig konkurrens. Bolaget har med andra ord stor frihet när de sätter sina hyresnivåer, och många lärosäten kan i praktiken inte välja att hyra andra lokaler. anser att samarbetet mellan Akademiska Hus och lärosätena kan förbättras när det gäller uppdraget att gemensamt hitta möjligheter till effektiviseringar av resursutnyttjandet. Jag delar den uppfattningen: lärosäten och invånare förtjänar ju de allra bästa villkor för forskning och utbildning. En dellösning i närmare samarbete kan vara gemensamma överväganden av vilka fastigheter som fortsatt bör ägas av Akademiska Hus och vilka som kan övertas av lärosätena själva eller av deras fastighetsstiftelser. Bolaget förväntas ta aktivt ansvar för förbättrad konkurrens genom att sälja mark inom kärnbeståndet. Detta arbete bör intensifieras med fokus på lärosätenas autonomi. Jag föreslår att ägardirektiven till Akademiska Hus ändras, så att bolaget får i uppdrag att stötta och hjälpa när lärosäten direkt eller indirekt vill överta fastigheter och lokaler. Det skulle ge lärosätena större frihet att långsiktigt säkra lokaler efter egna behov och önskemål. En färdig modell för detta fanns redan att läsa i autonomiutredningen. Vi måste värna god utbildning och modig, långsiktig forskning. Därför bör svenska lärosäten ges möjlighet att i högre grad själva ta kontroll över sina lokaler och fastigheter.
mot · H602552 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utgå från jämställdhetsklassificering av bistånd samt förbättra arbetet med återrapporteringskraven för att på så sätt säkerställa att medlen faktiskt används för att stärka jämställdheten, och detta tillkännager för regeringen. Jämställdhet är ingen särfråga, utan en demokratisk självklarhet som bör genomsyra ett jämställt samhälle. De flesta av världens fattiga är kvinnor. For Reproductive Rights har visat att kvinnor dessutom är extra utsatta för tortyr och bestraffning, men får mindre hjälp. Kvinnor drabbas också i högre grad av fattigdomsrelaterad sjukdom. Det ska vara självklart att världens kanske mest jämställda land också ska ha världens mest jämställda bistånd. vet ingen säkert om vårt svenska bistånd når fram. Ingen vet om medicinsk hjälp eller övrigt bistånd når offren för hedersvåld i eller våldtagna kvinnor i . Vårt svenska bistånd är i många länder en förutsättning för kvinnors demokratiska rättigheter och måste ovillkorligen värnas och kvalitetssäkras. behöver bli bättre på att identifiera sätt att följa och följa upp medlen. Vi föreslår att utgår från jämställdhetsklassificering av bistånd samt förbättrar arbetet med återrapporteringskraven för att på så sätt säkerställa att medlen faktiskt används för att stärka jämställdheten. På så sätt kan vi säkerställa att biståndet når dem som bäst behöver det. Gulan Avci (L)
mot · H602553 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner ska erbjuda elevhälsa på komvux och tillkännager detta för regeringen. har alla elever från förskoleklass upp till och med gymnasiet rätt till elevhälsa som stöd för att nå målen i skolan. Elevhälsan ska erbjuda medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Uppdraget är framför allt att vara förebyggande och hälsofrämjande. På högskolan har elever rätt till hälsovård. Den enda studieformen där det saknas en sådan rättighet är komvux. Komvux ska utgå från varje elevs förutsättningar. Detta är dock i då fler kommuner vittnar om att den gruppen elever som går på komvux är en betydligt mer heterogen grupp med större behov än vad som varit fallet tidigare. Det kan handla om nyanlända som bär med sig svåra krigstrauman som skapar stress och försvårar möjligheter till inlärning. Det kan också handla om elever som har stått långt från arbetsmarknaden som lider av psykisk ohälsa. Det finns inget lagkrav på att vuxenutbildning ska ha en elevhälsa eller specialpedagog. Bestämmelserna om särskilt stöd i skollagen gäller inte för vuxenutbildning. Däremot anger skollagen att alla elever, även inom vuxenutbildning, ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande. varierar det bland kommunerna om elevhälsa erbjuds på komvux. Det ska vara ett krav att erbjuda elevhälsa inom den kommunala vuxenutbildningen.
mot · H602554 · 2018-11-20 00:00:00 — Ett reformerat komvux på grundläggande nivå ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för ett reformerat grundvux och tillkännager detta för regeringen. Antal personer som är inskrivna i komvux var 2017 235 000 eller av befolkningen i åldern 20–. Av dessa läser 49 000 på grundläggande nivå. Det är en ökning med nästan 1/5. Sammantaget är varannan elev inom grundläggande eller gymnasial komvux född utomlands. Det är en heterogen grupp som läser på komvux. Av de som läser på grundläggande nivå har många som är födda utomlands redan en högre utbildning. Komvux behöver med andra ord bli mycket mer flexibelt och bättre möta varje individ. Om komvux misslyckas med detta kommer det att få stora konsekvenser för kollektivet på samhällsnivå. Lärarförsörjningen är lika alarmerande inom komvux som andra skolformer, till och med mer. Komvux har färre behöriga lärare. För kommunerna är komvux på grundläggande nivå tyvärr inte sällan placerat långt ned på prioriteringslistan. Många kommuner saknar uppföljningsverktyg, det systematiska kvalitetsarbetet är begränsat osv. Dessutom brister likvärdigheten mellan olika kommuner. är grundvux en skolform där mindre investeringar kan få stora positiva effekter. Regeringen behöver skyndsamt tillsätta en utredning för hur grundläggande komvux kan reformeras så att kvaliteten i undervisningen förbättras, det systematiska kvalitetsarbetet stärks och likvärdigheten ökar.
mot · H602555 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning behöver tillsättas för att identifiera metoder för hur Skolinspektionen kan få bättre och starkare verktyg för att upptäcka missförhållanden av karaktären som kan förekomma inom religiösa friskolor och tillkännager detta för regeringen. ska ha en skola i världsklass men dit är det fortfarande långt. Grundproblematiken i den svenska skolan utgörs av bristande likvärdighet, dvs. en elev i en skola ges inte samma möjlighet till en adekvat utbildning som en annan elev i en annan skola i en annan del av landet. En situation som drabbar relativt få elever men som kan få desto större konsekvenser för den enskilda eleven som drabbas är förhållanden i religiösa friskolor. Bara har det kommit rapporter om grava missförhållanden i både kristna och muslimska friskolor. Det handlar till exempel om brister i sex och samlevnadsundervisningen. Det pågår just nu en utredning som tillsattes av utbildningsminister med syfte att göra kontrollen av de som vill driva religiösa friskolor hårdare. Resultatet av utredningen är inte klart. Ett problem med utredningen är att den inte kommer att adressera ett av de mest grundläggande problemen. Frågan om hur missförhållanden inom ramen för religiösa friskolor kan identifieras. Ett argument som ofta åberopas är att Skolinspektionen behöver bättre verktyg för att kunna identifiera de problem som kan vara fallet i fråga om religiösa friskolor. Det är inte sällan problem eller missförhållanden som är svåra att identifiera vid enstaka besök eller vid genomgång av policydokument. Det handlar om subtil utsatthet där lärarna med tonfall, ansiktsuttryck gör klart för eleverna att homosexualitet är en synd likaså och flickornas roll är att styras och ledas av sin make. En utredning behöver tillsättas för att identifiera metoder för hur Skolinspektion kan få bättre och starkare verktyg för att upptäcka missförhållanden av karaktären som kan förekomma inom religiösa friskolor.
mot · H602556 · 2018-11-20 00:00:00 — Romskt förvaltningsområde för att öka romsk inkludering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett romskt förvaltningsområde och tillkännager detta för regeringen. Det pågår för tillfället en rad olika insatser på området romsk inkludering. De allra flesta sker inom ramen för 20-åriga statrategin med syfte att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Det innebär samma grundläggande mänskliga rättigheter som befolkningen i övrigt. Bakgrund till strategin är den långvariga utsatthet som den romska gruppen befinner sig i och som har sin grund i majoritetssamhällets diskriminering och som tar sig uttryck i utanförskap, fattigdom osv. är till exempel hälsosituationen för den romska gruppen mycket sämre jämfört med majoritetsbefolkningen som arbetslöshetssiffrorna är högre. En av svårigheterna med regeringens uppdrag är uppföljningen och kontinuiteten. Olika studier till exempel inom ramen för kommissionen mot antiziganism visade tydligt att svenska myndigheter inte prioriterar arbetet med nationella minoriteter om det inte finns ett regeringsuppdrag. Ofta syftar delar av uppdraget till att arbetet ska bli en befintlig del av den ordinarie verksamheten men de flesta uppföljningar visar att det är svårt att hålla skärpan och prioriteringen när det saknas ett konkret uppdrag. Romer har till skillnad från några av de andra nationella minoritetsgrupperna, som den samiska och sverigefinska, inget förvaltningsområde. Det finns studier som pekar på att det finns positiv skillnad i arbetet mellan nationella minoriteter som har förvaltningsområden och de som inte har. Det är viktigt att den romska gruppen får tillgång till språk och kultur på hemspråket vilket är en av förvaltningsområdenas viktigaste uppgifter.