ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5024022 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:129 Skriftlighetskrav vid telefonförsäljning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilda regler för försäljning av lotter och spel ska införas som i princip gör det helt förbjudet att sälja lotter och spel över telefon, och detta tillkännager för regeringen. Spelberoende är ett ökande problem i . Vi tycker att det är oetiskt att försäljning av lotter och spel om pengar sker genom att telefonförsäljare ringer upp personer och försöker övertala dem att köpa lotter, ofta med löften om hur mycket man kan vinna. Därför bör särskilda regler för försäljning av lotter och spel införas som i princip bör göra det helt förbjudet att sälja lotter och spel över telefon. Denna reglering ska klart framgå i regleringen av telefonförsäljning.
mot · H5024023 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:154 Journalistik i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla dagstidningar som innefattas av legaldefinitionen ”dagstidning” ska omfattas av de nya presstödsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Proposition 2017/18:154 Journalistik i hela landet syftar till fortsatt likabehandling av stödberättigad dagspress. Höjningen av driftsstödet gäller dock inte, enligt propositionens nuvarande förslag, all stödberättigad dagspress. Propositionen exkluderar den s.k. lågfrekventa pressen, alltså tidningar med utgivning en eller . Presstödsförordningen ska vara en objektiv förordning. Ett nyckelbegrepp i presstödsförordningen är ordet ”dagstidning”. Det definieras i 1 kap. 6 §: ”En allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Den ska normalt komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska och i huvudsak distribueras inom landet.” är således i lag definierat som en tidning som utkommer minst en gång . Vid en höjning av driftsstödet till dagstidningar bör således alla dagstidningar som ingår i presstödsförordningens dagstidningsbegrepp omfattas. Det är i fråga om uppräkningen av driftsstödet rimligt att utgå från legaldefinitionen i presstödsförordningen om vad som är en ”dagstidning”. Uppfyller en utgivare definitionen av en ”dagstidning”, oavsett utgivningsfrekvens, så bör tidningen i fråga omfattas av driftsstödsuppräkningen. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (KD)
mot · H5024025 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:168 Stärkt försäkringsskydd för studerande och företagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst för personer som är med och startar en verksamhet i form av en ekonomisk förening, och detta tillkännager för regeringen. I propositionen föreslås bl.a. att sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI, för de personer som startar aktiebolag under företagets uppbyggnadsskede ska beräknas utifrån samma principer som för enskilda näringsidkare. Dessutom förlängs tiden för uppbyggnadsskedet från 24 . välkomnar och tillstyrker detta förslag som kommer att leda till ökad trygghet vid sjukdom och föräldraskap för de personer som startar ett aktiebolag. I likhet med remissinstanserna () och Coompanion efterlyser dock en liknande regelförändring för den som är med och startar en verksamhet i form av en ekonomisk förening. Att situationen i många fall kan vara densamma för den som är med och startar en verksamhet i form av en ekonomisk förening, som för den som startar en verksamhet i företagsform, är något som regeringen, enligt propositionen, instämmer i. Dock menar regeringen att frågan om vad som ska gälla för ekonomiska föreningar behöver beredas vidare, bl.a. i avseende på kontrollaspekter. uppmanar regeringen att gå vidare med denna beredning.
mot · H5024026 · 2018-03-28 00:00:00 — Motion till 2017/18:4026
mot · H5024028 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:141 om finansieringssystemet för kärnavfallshantering ställer sig bakom det som anförs i motionen om frekvent återrapportering till av riskerna med finansieringssystemet och tillkännager detta för regeringen. I den aktuella skrivelsen lägger fram ett antal rekommendationer till regeringen. Flera av dessa har regeringen också beaktat, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar. En av rekommendationerna är att regeringen bör utveckla rapporteringen av de samlade riskerna i finansieringssystemet till . En återkommande sådan rapportering skulle enligt kunna öka transparensen och insynen i systemet genom att får ta del av information i det fall regeringens beslut om kärnavfallsavgift och säkerheter avviker väsentligt från bedömning. ger flera olika alternativ för hur denna rapportering skulle kunna genomföras (t.ex. i budgetpropositionerna, i resultatskrivelser till eller i årsredovisningen för staten). Regeringen har valt alternativet att genomföra rapporteringen av t.ex. systemets balans och statens samlade risk i kommande budgetpropositioner till , en rapportering som man aviserar kommer att ske . Enligt vår mening är denna rapportering inte tillräcklig. Vi föreslår i stället att rapporteringen bör ske mer frekvent, minst två gånger per mandatperiod. Vi anser därför att avrapportering vore lämpligare. Detta bör anta som sin mening.
mot · H5024029 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla avslår förslaget om att införa 16 kap. 32 a § så att sökande som saknar godkänt i något av de ämnen som krävs för behörighet ändå ska godkännas. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om en individuell utbildningsplan vid byte av kommun och tillkännager detta för regeringen. avslår förslaget om ändringar i 29 kap. 9 § gällande kommunens ansvar och registerföring av ungdomar mellan . Att som regeringen föreslår, på ett signifikant sätt sänka kraven för allmän behörighet till högskoleförberedande program för sökande från introduktionsprogram, genom att bevilja undantag för två ämnen, däribland engelska och matematik är inte acceptabelt. Möjligen kunde undantag göras för de ”nio övriga ämnena”. Regeringen föreslår att en elev som påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningsplanen och den individuella studieplanen om eleven byter huvudman. Regeringen anser inte att det bör införas en reglering av hur länge den rätten ska gälla. vill att denna rätt tidsbegränsas. I övrigt anser vi att anpassningar måste få göras av den individuella studieplanen när eleven byter huvudman, även om eleven motsätter sig detta. Regeringen föreslår angående 29 kap. 9 § att kommunen ska hålla sig informerad om hur myndiga ungdomar som ej fyllt är sysselsatta samt föra ett register över dessa ungdomar. Kommunen ska vidare motivera ungdomarna att påbörja alternativt slutföra en utbildning. yrkar avslag på detta förslag då det tar kommunens ansvar för långt. Många ungdomar behöver ett avbrott i studierna eller vill arbeta en period innan de med ny motivation tar sig an studierna. Att på detta nästan Orwellska sätt kontrollera dessa ungdomar är att gå för långt. Det måste finnas gränser för den terapeutiska staten. Dessutom så får kommuner självklart svårare att fullgöra sin kärnuppgifter ju fler uppgifter och ansvarsområden de påläggs.
mot · H5024030 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program avslår proposition 2017/18:184. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för elever att läsa in högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. Att göra gymnasiala yrkesskolan högskoleförberedande är fel väg att gå. Det är i huvudsak samhälleliga faktorer och ett nedvärderande synsätt som undergrävt prestigen för praktiska yrken och yrkesgymnasium. Det är detta samhällsparadigm som måste bekämpas. Självklart ska man kunna välja att läsa in högskolebehörighet, och denna möjlighet bör underlättas. Samhället är i starkt behov av vissa praktiska hantverksyrken där även lönen är tämligen god. Att vi inte lyckas få fler att börja på praktiska utbildningar är ett stort, samhällsskadligt misslyckande. Att göra den obligatorisk högskoleförberedande avhjälper dock inte detta allvarliga problem. På kort sikt måste vi öka möjligheterna att välja högskoleförberedande kurser för de elever som vill göra detta; därför är det kontraproduktivt att införa ett estetiskt ämne på yrkesgymnasium. Vi avslår därför bestämt införandet av obligatoriskt estetiskt ämne i gymnasiet. Det är i och för sig lovvärt att låta ett estetiskt ämne ingå bland de gymnasiegemensamma ämnena men fokus i den svenska skolan måste vara att läsa kärnämnen och andra nödvändiga ämnen. För yrkesgymnasium är det t.ex. prioriterat att eleverna får möjlighet att läsa in högskolebehörighet för de som vill göra detta. I regeringens proposition föreslås t.ex. att yrkesprogrammen ska ge högskolebehörighet, vilket kommer att göra schemat mycket pressat för eleverna. Eleverna på yrkesprogrammen föreslås läsa utökade kurser i svenska och engelska utan att tiden för gymnasiestudierna utökas, och att då införa ett obligatoriskt estetiskt ämne är inte rimligt. Likaså anser vi att nuvarande omfattning på gymnasiearbetet ska fortsätta att gälla. Vi vill också som föreslår utöka det individuella valet med ytterligare 100 poäng, där eleverna kan läsa in högskolebehörighet. Det skulle enligt flera remissinstanser underlätta väsentligt för de elever på yrkesgymnasium som vill läsa in högskolebehörighet på yrkesgymnasium.
mot · H5024033 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:173 Ny åldersdifferentiering inom underhållsstödet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att reformera systemet med underhållsstöd och underhållsbidrag från grunden för att öka föräldrarnas eget ansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över systemet för underhållsstöd via indexering och uppdatering på årsbasis i samband med inflationen och tillkännager detta för regeringen. menar att utgångspunkten måste vara att föräldrar tar sitt ansvar för att betala underhållsbidrag utan att staten och ska behöva gå in som mellanhand och betala ut underhållsstöd. Här menar vi att mer behöver göras för att öka föräldrarnas ansvar och incitament att frivilligt betala underhållsbidrag. Vi menar exempelvis att det är orimligt att en förälder som vägrar betala underhållsbidrag ska få möjligheten att genom systemet med nivåerna för underhållsstöd komma undan med att betala ett lägre belopp än vad som hade varit ett rimligt underhållsbidrag utifrån förälderns inkomst och levnadsomkostnader för barnet. Därför bör regeringen gå till botten med grundproblematiken kring att underhållsstöd ska behövas och utforma ett system som ökar incitamenten till föräldrar att betala underhållsbidrag som är rimligt i förhållande till inkomst och levnadsomkostnader och minska incitamenten att ha som mellanhand. Konsekvenserna för föräldrar som underlåter att betala underhållsbidrag eller underhållsstöd bör också utredas. måste utgångspunkten vara barnets bästa och att barnet eller barnen i fråga inte ska drabbas och komma i kläm på grund av att ekonomin ibland inte räcker till eller för att den bidragsskyldiga föräldern helt enkelt ibland vägrar att betala. Med den utgångspunkten vill vi stödja regeringens förslag till att öka den nuvarande formen av underhållsstöd och anpassa stödet efter ökande kostnader med ökad ålder. Mellan 1997 då stödet inrättades och ända var den maximala nivån för underhållsstöd . höjdes dock nivån till . 2015 höjde regeringen denna summa kraftigt till och kommer ytterligare en höjning, vilket välkomnar. Vi anser att underhållsstödet ska bli mer förutsägbart och anpassas efter verkligheten vad gäller inkomster och utgifter för att på bästa sätt vara ett stöd till familjer och barn. Därför menar vi att regeringen ska se över hur systemet kan utformas så att de nödvändiga höjningarna som görs på grund av inflationen inte kommer med mellanrum, utan indexeras och kopplas till faktisk inflation och följer prisutvecklingen på årsbasis.
mot · H5024035 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:137 Upplösning av Sparbankernas säkerhetskassa och vissa andra frågor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att den utökade föreskriftsrätt som föreslås i propositionen inte får oönskade effekter på kreditförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslås en utökad föreskriftsrätt för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Bland annat ges en utökad föreskriftsrätt gällande vilka åtgärder ett kreditinstitut ska vidta för att uppfylla de krav på kreditprövning som lagen om bank- och finansieringsrörelse, LBF, ställer upp. Många remissinstanser har lyft fram att en alltför detaljerad reglering av bankernas kreditprövning riskerar att ge oönskade effekter på kreditförsörjningen. Det saknas inte minst en redogörelse för hur förslaget förhåller sig till de samlade kraven på kreditinstituten, framför allt föreskriftsrätten i fråga om ytterligare verktyg för makrotillsyn. Regeringen bör därför när den utfärdar föreskrifter, alternativt när den bemyndigar en myndighet att utfärda föreskrifter, säkerställa att det inte uppstår oönskade effekter för kreditförsörjningen. Ett sätt att gör detta kan vara att använda samma modell med utökat politiskt ansvar för föreskrifterna som gäller bemyndigandet om föreskrifter gällande finansiella obalanser, den s.k. makrotillsynen, som regleras i 16 kap. 1 § 4 i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse.
mot · H5024039 · 2018-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidsgränsen för att upprätta en studieplan ska kunna vara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en anpassad timplan bör få löpa under högst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studiehandledning på modersmålet bara ska erbjudas i mån av möjlighet och tillkännager detta för regeringen. avslår förslaget om att förskolechefer ska få titeln rektor. Enligt regeringens förslag (3 kap. §) ska en bedömning göras samt en individuell studieplan upprättas senast efter skolstart. Det är rimligt att en första bedömning görs , men tidsgränsen för att upprätta en studieplan bör utsträckas ytterligare om den ska vara genomtänkt och adekvat. Detta speciellt med tanke på att vissa skolor i vissa områden tar emot en hög andel nyanlända. En anpassad timplan är nödvändig i många fall gällande nyanlända med bristande skolutbildning. Dock bör den längst sträcka sig då vi annars kan tala om parallella skolsystem. är i dessa sammanhang och utgör hela högstadiet. Någon gräns bör dras, och är en rimlig avvägning för individuella studieplaner. En studiehandledning på hemspråket eller ”bästa skolspråket” kan i många fall vara både bra och nödvändig. Dock är skolans resurser inte outtömliga, och ett lagstadgat krav på detta är inte rimligt som det ser ut i dagens skola. Vi vill att formuleringen lyder att studiehandledning erbjuds i mån av möjlighet för skolan. Att titulera nuvarande förskolechefer ”rektor” är inte ett genomtänkt förslag. Framför allt har vi lönemässiga problem med detta då en rektor skall tjäna en bra bit över en förstelärare t.ex. Regeringen verkar inte ha tagit med detta i sina kalkyler. Detta kommer att få stora ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Kostnaderna för den obligatoriska rektorsutbildningen för alla förskolechefer är att anse som väl investerade pengar, dock behöver förskolechefer inte samma rektorsutbildning som rektorer inom grund- och gymnasieskolan, utan de skulle kunna gå en kortare variant. Regeringen har också överdrivit likheterna mellan arbetet för en rektor i och en förskolechef. En förskolechef har inte läroplaner och betygssättning att handskas med, för att nämna ett par exempel. I övrigt vill vi poängtera att vi har ett eget förslag för att inlemma nyanlända i svenska skolan. Vi vill ha en förberedelseskola där eleverna lär sig svenska väl samt en del andra ämnen innan de kommer in i en vanlig klass. Eleverna ska också kunna återvända till förberedelseskolan vid behov.
mot · H5024042 · 2018-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:109 om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska anmoda Arbetsförmedlingen att genomföra en ny analys av orsaken till den försämrade jobbchansen för förhållandevis väletablerade grupper och tillkännager detta för regeringen. Enligt analys har jobbchansen, mätt som övergången till osubventionerat arbete för arbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen minskat . Enbart en tredjedel av minskningen kan förklaras av förändringar i sökandesammansättningen. menar i stället att försämringen i stor utsträckning handlar om en oförklarad generell jobbchansförsämring. har två rekommendationer till Arbetsförmedlingen. För det första bör Arbetsförmedlingen genomföra djupare analyser av jobbchansförsämringen. För det andra bör Arbetsförmedlingen ta reda på varför förhållandevis väletablerade grupper på arbetsmarknaden fått en försämrad jobbchans. har haft hög invandring utan adekvat utbildning för att kunna etablera sig på svensk arbetsmarknad. Insatser och subventionerade anställningar har krävts, och dessa kostar skattebetalarna miljarder utan att ge resultat i form av reguljära arbeten. Denna rapport gör gällande att det finns fler, outredda problem som står i vägen för matchningen på svensk arbetsmarknad. för den mer väletablerade gruppen som består av inrikes födda män i åldern 35–med gymnasieutbildning, utan funktionsnedsättning och som söker arbete. Det är denna grupp som lyfter fram. Det är i denna grupp som jobbchansen har minskat . 2008 blev Arbetsförmedlingen en myndighet och frångick den tidigare modellen med att vara länsarbetsnämnder. Centraliseringen av makt över arbetsmarknadspolitiken ledde till att de politiska riktlinjerna blev tydligare för den nya myndigheten. Under den borgerliga likaväl som den senare socialdemokratiska regeringen så har fokus legat på de nyanlända. är därför inte förvånade över resultatet från . Många klagomål har hörts från svenskar som upplever att de inte får den hjälp de behöver på Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen ska fokusera på de grupper som denna och tidigare regeringen anser står långt från arbetsmarknaden. Den genomsnittliga gruppen, som den benämns av , har fått stå tillbaka. I sin iver att låta Arbetsförmedlingen agera integrationsmyndighet så offrar man sina egna medborgare. Det är detta resultat vi ser nu i granskning. Regeringen instämmer i rekommendationer och förutsätter att Arbetsförmedlingen följer dessa. Det är alldeles för slapphänt. En myndighet som kostar 80 miljarder ska inte tillåtas att presentera felaktiga eller otillräckliga analyser. En av Arbetsförmedlingens vanligaste förklaringsmodeller har visat sig innehålla allvarliga brister. Regeringen borde ta detta på största allvar. Vid sådana här allvarliga brister i analysmodellerna så riskerar medel att spenderas på fel saker. Flera delar av verksamheten kan arbeta felaktigt givet att den grundläggande analysen är fel. anmodar regeringen att ställa krav på att Arbetsförmedlingen ska använda sig av mikrodata och genomföra den typen av analys som rekommenderar.
mot · H5024043 · 2018-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:118 Verksamheten i Europeiska unionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheterna att införa Magnitskijsanktioner i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för Europeiska unionen ska driva att Magnitskijsanktioner införs på europeisk nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU driver en koherent linje gentemot och tillkännager detta för regeringen. genomförde med största sannolikhet en nervgasattack mot en tidigare rysk dubbelagent och dennes dotter i staden , . Giftet, som också skadade en polisman och utsatte många britter för fara, var av en typ som framställdes i . I regeringens skrivelse 2017/18:118 skriver regeringen om Europeiska unionens sanktioner som används som ett utrikespolitiskt instrument för att påverka regimer i vissa länder, om EU:s relation till som beskrivs som ansträngd efter annekteringen av men också om vikten av att upprätthålla internationell rätt, exempelvis genom att ansvariga för exempelvis folkrättsbrott ställs inför , . Man skriver också om det positiva i att Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik tas framåt. Men vi ser att fortsätter med sina aggressioner, nu senast i , och det tycks vara något som saknas; mer behöver göras, både av och EU koherent. Det är bra att nu enats kring fördömandet av Salisbury-attacken där militär nervgas användes, och till och med har enats om att temporärt kalla hem EU:s ambassadör från . Det är också positivt att flera europeiska länder gått samman och valt att vidta ytterligare och mer långtgående insatser än vad kunde enas kring, och att nu också väljer att utvisa en rysk diplomat. Det går inte att låta några få länder hålla EU som gisslan i förhållande till . Men mer kan behöva göras, inte minst om fortsätter att förneka inblandning i Salisbury-attacken och inte samarbetar med OPCW. Och framför allt om de fortsätter att bryta mot internationell rätt och internationella konventioner. En viktig aspekt här är att EU måste agera mer koherent gentemot . Det ger ett otydligt ansvarsutkrävande när kommissionens ordförande ena dagen gratulerar president till valvinsten, trots omfattande valfusk och utan att fördöma det olagliga valet på , och när fördömer ryskt agerande i . behöver arbeta mer för att EU agerar tydligt och samfällt mot . Det ska inte råda någon tvekan om var EU står. Magnitskijsanktioner har införts i några andra länder och har visat sig vara effektiva eftersom de riktar sig specifikt mot de personer som ansvarar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter och som kan använda sig av de pengarna i andra länder. Personliga sanktioner är effektiva och rättvisa.