mot · H5024156 · 2018-04-27 00:00:00 — Kommunen åtar sig att genomföra åtgärder inom sina ansvarsområden, främst socialtjänst, stadsbyggnation samt skola och förskola. Förutom de satsningar på polis och rättsväsen som driver föreslås insatser för att uppnå följande: ─ Vänd utvecklingen inom skolan genom att tillföra resurser och byta ledning eller huvudman på problemskolor, så att dessa får chansen att vända utvecklingen. ─ Öka stödet till civilsamhället för att erbjuda ungdomar en meningsfull fritid. ─ Satsa på uppsökande verksamhet för att identifiera, informera och stötta familjer med barn som riskerar att hamna i kriminalitet. ─ Arbeta aktivt med stadsplanering, för att skapa tryggare och mer attraktiva boendemiljöer och attrahera näringsidkare. Totalt omfattar denna satsning . Lärlingsutbildningar för riktiga jobb Ett starkt och välfungerande lärlingssystem har, i bl.a. , skapat en låg ungdomsarbetslöshet och en framgångsrik väg in på arbetsmarknaden för ungdomar med praktisk fallenhet. I går drygt 10 000 elever på en lärlingsutbildning, men utvecklingen har varit för långsam och inverkan på arbetsmarknaden för liten. Ett skäl är att mycket få lärlingar, bara 200 till 300, erbjuds anställning som lärlingar, till skillnad från i där anställning är regel. Anställning har inte prioriterats tillräckligt tydligt av fackföreningar, företag eller staten. Gymnasial lärlingsanställning har heller inte varit möjligt för nyanlända ungdomar som går lärlingsliknande introduktionsprogram. Därför föreslår en kraftfull satsning för fler lärlingsanställningar: ─ Rätt för företag att anställa på gymnasial lärlingsanställning med en timlön motsvarande fullt studiemedel. ─ Höjt lärlingsbidrag för arbetsgivare som anställer gymnasielärlingar . Om det är kö till utdelningen av lärlingsbidraget går de som också erbjuder anställning före i kön. ─ Lärlingsråd som genom handelskammare och bransch kan vara med regionalt och lokalt och påverka utformandet av lärlingsutbildningarna. ─ Möjlighet till lärlingsanställning på lärlingsliknande introduktionsprogram. Tydligare karriärvägar för sjuksköterskor Vårdens viktigaste resurs är de människor som arbetar där. Karriärvägarna för sjuksköterskor är mycket begränsade. För sjuksköterskor lönar det sig ofta dåligt att utbilda sig till specialistsjuksköterska. För att öka karriärmöjligheterna för sjuksköterskor föreslår att de utbildningsanställningar, så kallade AST, som finns och som möjliggör utbildning med bibehållen lön byggs ut. För att stötta de regioner, landsting, kommuner och privata vårdgivare som erbjuder AST avsätts , vilket är mer än vad regeringen tillfört för ändamålet. För en specialistsjuksköterska som vill ta ytterligare steg i karriären finns i praktiken främst möjligheten att bli chef. Det behövs ökade möjligheter för sjuksköterskor att avancera även genom kliniskt arbete. vill därför införa särskilda karriärtjänster för specialistsjuksköterskor, i likhet med vad som genomförts inom läraryrket. avsätter för tjänsterna, vilket motsvarar högre lön för 5 000 sjuksköterskor. Snabbare hjälp vid psykisk ohälsa En stor andel människor lider av någon form av psykisk ohälsa. Kvinnor samt barn och ungdomar är överrepresenterade när det gäller denna typ av problematik, och en mycket stor andel av nya sjukskrivningar är relaterade till psykisk ohälsa. För att förbättra människors välmående och förebygga sjukskrivningar vill , med inspiration från bl.a. , investera i lättillgängligt samtalsstöd för människor som lider av psykisk ohälsa. Den som är i behov av hjälp ska snabbt kunna få ett första samtal och bedömning av vilken typ av stöd man behöver få. vill satsa för att möjliggöra denna typ av lättillgängligt samtalsstöd. En del av satsningen viks åt utbildning, så att fler kan få kompetens att erbjuda samtalsstöd vid lättare psykiska besvär. Det finns ett ganska stort antal stöd riktade till hushållen som är ämnade att stimulera investeringar i grön teknik. Investeringsstöd för solceller, laddboxar och energilagring är exempel på sådana stöd. Dessa stöd präglas av vitt skilda villkor samt ansökningsprocesser där stöd beviljas och betalas långt efter det att de aktuella investeringarna genomförts. Därtill är stöden begränsade av att en fast summa pengar avsatts i stället för att stöden har konstruerats som en rättighet. Allt detta leder till långa väntetider, köer och osäkerhet, vilket missgynnar gröna investeringar. Det som behövs är i stället ett enkelt och snabbt stöd. På så vis skapas långsiktiga och tydliga spelregler för gröna investeringar. föreslår därför att de delar av stöden till solceller, laddboxar och energilagring som går till hushåll ersätts med ett enkelt grönt avdrag. Stödet blir i praktiken ett dubbelt ROT-avdrag för gröna investeringar och uppgår till av såväl arbets- som materialkostnaden. Förutom solceller, laddboxar och lagringsbatterier ingår också energideklarationer och smarta elmätare och elsystem i avdraget. bör få i uppdrag att upprätta en lista över ytterligare prioriterade gröna investeringar som bör inkorporeras. Omställning till grönt flyg anser att flygsektorn, precis som andra delar av transportsektorn, behöver bära kostnaderna av sin klimatpåverkan. Regeringen har som enda förslag en flygskatt som inte gör skillnad på om planet flyger på mer eller mindre miljövänligt bränsle. Därtill blir skatten högre för bolag med välfyllda plan, då skatten tas ut per resenär och inte baseras på utsläpp. Allt detta bidrar till att göra skatten ineffektiv. Därför har föreslagit en obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle för alla flygplan som tankas i . Givet att denna typ av bränsle är dyrare än traditionellt flygfotogen blir effekten att flygresor blir något dyrare, men till skillnad från regeringens förslag gynnas bolag med låg bränsleförbrukning och välfyllda plan. Därtill föreslår att avsätts, , för ett nytt forskningsprogram för en grön omställning av flyget. Forskningsprogrammet syftar dels till att få igång demonstrationsanläggningar för bioflygbränsle, med fokus på att starta storskalig produktion i , dels till forskning kring tekniska lösningar för att ställa om flygsektorn. 5.3 Reformer och finansiering Tabell 2 Reformer och finansiering () Vänd utvecklingen i utsatta områden – Falkenbergsmodellen* Trygghet i hela landet Ökad möjlighet att utbilda sig till specialistsjuksköterska med full lön Forskningsprogram för grönare flyg* Avskaffade subventioner m.a.a. införandet av grönt avdrag Höjd referensränta vid ränteförmån Effektiva och decentraliserade myndigheter Redan finansierade reformer från BM18 Effekt på finansiellt sparande (mnkr) *Delvis redan finansierat i BM18. 6 Bryt klyvningen med jobb och företagande 6.1 Alla jobb behövs Svensk arbetsmarknad står just nu inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortsatt högt, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen mellan dem med utbildning och arbete och dem utan, förstärks på arbetsmarknaden som matchningen försämras. För att bryta klyvningen av arbetsmarknaden krävs ansvarsfulla strukturreformer med inriktning på jobb och företagande. Efterfrågan på arbetskraft måste fortsätta att stärkas, genom att fler företag startas och växer. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. Utbudet av arbetskraft måste fortsätta att förstärkas. Det ska alltid löna sig att arbeta, varför skatten på låga inkomster måste sänkas och jobbfokuset i trygghetssystemen öka. Matchningen på arbetsmarknaden måste fungera bättre. För detta krävs att det skapas en väg in på arbetsmarknaden för de som stängs ute av höga ingångslöner och höga skattekilar. Det krävs att Arbetsförmedlingen reformeras i grunden genom att släppa in privata och ideella arbetsförmedlare som belönas efter resultat. Det krävs också ökad rörlighet på arbetsmarknaden och bättre möjligheter till vidareutbildning. Det är grundläggande att utbildningssystemet fungerar och ger människor de färdigheter de behöver för jobb och utveckling. Det gäller såväl teoretiska som praktiska utbildningar. Genomförs inte dessa reformer för jobb och företagande är och svensk ekonomi mycket illa rustat när konjunkturen vänder. Då riskerar ett mycket omfattande utanförskap och en ny bidragsberoende underklass att växa fram. Om ansvarsfulla reformer däremot genomförs kan fler människor komma in på arbetsmarknaden, där de kan börja nya arbetsliv och bidra till varaktig tillväxt i . Klyvningen av svensk arbetsmarknad Den svenska arbetsmarknaden är, för vissa grupper och i vissa branscher, i grunden relativt välfungerande. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är högt i en europeisk jämförelse, inte minst bland kvinnor och äldre. Diagram 11 Arbetslöshet, % av arbetskraften Anm.: Data baserad på födelseort avser trendvärdet för . Data baserad på utbildningsnivå avser . Källa: SCB (2018a). Svensk arbetsmarknad är dock tudelad. Särskilt nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i mycket högre grad än inrikes födda och personer med hög utbildning. har också EU:s lägsta andel jobb utan utbildningskrav, s.k. enkla jobb. Dessa två fenomen – svårigheterna för marginalgrupper att få ett arbete och bristen på enkla jobb – hänger ihop. En strikt arbetsrätt, höga ingångslöner samt höga skatter gör att de enkla jobben blir färre och gör det svårare för ungdomar och nyanlända att få sitt första jobb. [5] Om inte tudelningen bryts riskerar arbetslösheten att permanentas på oacceptabelt höga nivåer. Diagram 12 Andel enkla jobb, procent av total sysselsättning Källa: (2018). Ett annat sätt att belysa det faktum att svensk arbetsmarknad är polariserad och inte är inkluderande är att studera sysselsättningen baserad på befolkningens färdigheter. PIAAC-undersökning uppskattar befolkningens färdigheter i bl.a. läsförståelse och matematik. Diagrammet nedan visar hur sysselsättning och lön varierar med bedömda färdigheter i läsförståelse. Diagram 13 Sysselsättningsgrad och lön efter läsfärdighetsnivå Källa: (2013). Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad. Människor med lägre färdigheter, i exemplet ovan gällande läsförståelse, får inte ett jobb med lite lägre lön; de får inget jobb alls. [6] vet vi att nyanlända generellt har färre och/eller lägre färdigheter än inrikes födda, även om variationerna inom grupperna är mycket stora. Nyanlända talar i regel heller inte svenska. Andelen av de arbetslösa som tillhör s.k. utsatta grupper växer och väntas uppgå till . [7] Det tar åtta innan hälften av nyanlända flyktingar är i arbete. [8] Jämviktsarbetslösheten bedöms hamna på en permanent hög nivå och har stigit sedan regeringen tillträdde, trots av gynnsam konjunktur. [9] Utbildningsresultaten har fallit kraftigt och ligger, trots en svag uppgång i den senaste PISA-mätningen, lägre än i många jämförbara länder. [10] Om inget görs riskerar polariseringen på svensk arbetsmarknad att öka. För att möta denna utveckling krävs en ansvarsfull och jobbvänlig reformpolitik. Diagram 14 Inskrivna hos Arbetsförmedlingen Källa: Arbetsförmedlingen (2017). Utbuds- eller efterfrågeproblem? Sysselsättningsgraden avgörs i ett första steg av arbetskraftsdeltagandet. Människor måste vara villiga att jobba för att kunna komma i arbete. Här ligger väl till, med ett högt arbetskraftsdeltagande i stora grupper. och Alliansen genomförde viktiga reformer för att öka utbudet av arbetskraft. Exempel på sådana reformer är jobbskatteavdraget och reformerade transfereringssystem. Arbetskraftsutbudet är relativt högt även för personer som anses stå långt från arbetsmarknaden, i bemärkelsen att deras sysselsättningsgrad är låg och deras arbetslöshet hög. Arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda har ökat och är nu relativt nära inrikes föddas arbetsutbud. Diagram 15 Arbetskraftsdeltagande, procent av befolkningen Källa: SCB (2018a). Mer måste göras för att stödja arbetskraftsdeltagandet i ett antal grupper. Inte minst gäller det nyanlända kvinnor. förefaller det som om skillnaden i sysselsättning mellan exempelvis utrikes och inrikes födda inte främst drivs av skillnader i arbetsutbudet – inrikes och utrikes födda står till arbetsmarknadens förfogande i ungefär lika stor utsträckning – utan har sin grund i svårigheter för utrikes födda som vill arbeta att finna ett jobb. Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad, även i jämförelse med likartade länder i . Enligt SCB:s lönestrukturstatistik tjänade, , den 10:e lönepercentilen och den . [14] av de anställda ligger alltså mindre än ca ifrån varandra. står en stor grupp helt utanför arbetsmarknaden. En stor anledning till den sammanpressade lönestrukturen är de höga svenska ingångslönerna. Det finns relativt starkt stöd inom nationalekonomisk forskning för att höga minimilöner påverkar sysselsättningen hos marginalgrupper negativt. I grunden måste en persons förväntade produktivitet motsvara kostnaden för att anställa personen i fråga. Är kostnaderna för höga blir det olönsamt att anställa. För höga ingångslöner gör att personer med låg och/eller osäker produktivitet missgynnas. Resultatet av höga ingångslöner och höga skatter för att anställa är att enbart relativt högproduktiva arbeten klarar av att ta sig över det prisgolv som de höga lönekostnaderna medför. Resultatet är att har EU:s lägsta andel jobb utan utbildningskrav. Skillnaden är särskilt markant jämfört med länder på liknande utbildnings- och välfärdsnivåer, som , och , som har mycket högre andel jobb utan utbildningskrav. Slutsats: Efterfrågeunderskott på arbete till följd av höga ingångslöner och få ”enkla” jobb Mycket har redan gjorts för att stärka arbetskraftsdeltagandet genom sänkta inkomstskatter för låga inkomster och ett ökat jobbfokus i de aktuella transfereringssystemen. Då arbetskraftsdeltagandet är förhållandevis högt även hos marginalgrupper finns det skäl att tro att sysselsättningsgraden för lågproduktiv arbetskraft främst begränsas av låg efterfrågan, till följd av höga ingångslöner. Att har höga ingångslöner och få jobb utan utbildningskrav är ytterligare tecken på att arbetstillfällen och personalkategorier som hade kunnat komma människor med låg eller osäker produktivitet till del har prisats bort. För att minska klyvningen av arbetsmarknaden och öka marginalgruppers möjlighet att komma i arbete finns två huvudsakliga strategier. För det första kan dessa personers produktivitet ökas och osäkerheten om deras produktivitet minska, genom exempelvis utbildningssatsningar. För det andra kan kostnaden för att anställa dessa grupper sänkas, genom lägre ingångslöner och/eller sänkta skatter och avgifter. Dessa strategier står inte emot varandra. Tvärtom behövs såväl utbildningsinsatser som sänkta kostnader för att öka sysselsättningen i de aktuella grupperna. Alternativ lösning: Utbildning En rimlig reaktion på observationen att vissa personer verkar ha för låg eller osäker produktivitet för att vara anställningsbara till rådande löne- och skattenivåer är att försöka öka dessa människors produktivitet genom utbildningsinsatser. Sådana insatser är välbehövliga, men troligen otillräckliga. Av deltagarna i etableringsuppdraget hade drygt hälften högst förgymnasial utbildning. Att via utbyggda utbildningsinsatser höja alla dessa personers utbildningsnivå till motsvarande gymnasie- eller högskolekompetens är inte realistiskt. Därtill är det viktigt att ha i åtanke att produktivitet inte alltid står i proportion till formell utbildning. Det föreligger inte heller något stabilt och långsiktigt samband mellan utbildningsnivå, mer specifikt produktivitet, och arbetslöshet. [17] Arbetslöshet avgörs, förenklat, av hur löner och produktivitet står i relation till varandra, inte till produktivitetens absoluta nivå. Utbildning är i den bemärkelsen viktigt främst för att skapa möjligheter för högre produktivitet och högre inkomster, vilket är viktigt men inte nödvändigtvis minskar arbetslösheten. Diagram 16 Utbildningsnivå för deltagare i etableringsuppdraget, Källa: Arbetsförmedlingen (2018a). Att personer med kort utbildning klarar sig allt sämre på svensk arbetsmarknad – arbetslösheten för personer med högst förgymnasial utbildning har ökat från 2017 – tas ofta till intäkt för att utbildning har blivit allt viktigare för att klara sig på arbetsmarknaden. [18] Man bör dock ha i åtanke att gruppen med högst förgymnasial utbildning har förändrats drastiskt. Antalet inrikes födda personer med högst förgymnasial utbildning har minskat med , från 617 000 till 285 000 personer. har antalet utrikes födda med högst förgymnasial utbildning ökat, från 165 000 till 223 000. Ökningen av arbetslösheten i gruppen förgymnasialt utbildade kan i hög grad förklaras av att utrikes föddas arbetslöshet ökat som deras andel av gruppen har ökat. [19] För inrikes födda utan gymnasieexamen har arbetslösheten till och med sjunkit , från . Det finns alltså anledning att tro att det inte enbart är den formella utbildningsnivån, eller ökade krav på svensk arbetsmarknad, som driver siffrorna, utan att det i gruppen av lågutbildade finns många utrikesfödda som av andra skäl, som språkkunskaper, har det svårare på arbetsmarknaden. Reformer för att fler ska komma in på arbetsmarknaden I föregående avsnitt förklarades varför svensk ekonomi behöver lägre trösklar till arbetsmarknaden och fler jobb utan utbildningskrav. I detta avsnitt presenteras ett antal konkreta och ansvarsfulla reformer för att åstadkomma detta. och övriga allianspartier har gemensamt föreslagit att inträdesjobb införs, i syfte att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända samt ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller maximalt och kan kombineras med nystartsjobb. Totalt sänker inträdesjobben kostnaden för att anställa exempelvis en nyanländ person med , jämfört med ett reguljärt jobb. Inträdesjobben gör det billigare för företag att anställa nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen som den enskilde får ett arbete och en högre disponibel inkomst. På så vis är inträdesjobben en kraftfull och helt nödvändig åtgärd för att minska klyvningen på arbetsmarknaden och ge fler chansen att komma in i samhället och få en arbetsgemenskap. Bakgrund: Lönekostnader, skatter och nettolön En avgörande faktor för att göra invandringen till en samhällsekonomisk framgång är svensk arbetsmarknads förmåga att få nyanlända i jobb. Nyanländas problem på arbetsmarknaden förklaras enligt den senaste långtidsutredningen i hög grad av den höga andelen med lägre färdighetsnivå, inom ett antal centrala områden. Det positiva är att nyanlända, generellt, inte verkar vara utsatta för diskriminering i en omfattning som signifikant påverkar deras chanser att komma i arbete, även om diskriminering finns och måste bekämpas. Bland inrikes födda går en av de tydligaste klyftorna mellan de som har gymnasieexamen och de som inte har det. Arbetslösheten bland inrikes födda med minst gymnasieexamen är , medan den är för inrikes födda som saknar gymnasieexamen. Forskningen visar tydligt att lägre ingångslöner, i kombination med andra reformer, kan öka sysselsättningen hos marginalgrupper. De höga lönekostnaderna för att anställa personer med kort eller obefintlig utbildning och erfarenhet beror på en kombination av höga ingångslöner och höga arbetsgivaravgifter. Om en genomsnittlig ingångslön uppskattas till ca uppgår lönekostnaden för arbetsgivaren till och nettolönen för den anställde till . Skillnaden mellan dessa två – vad arbetsgivaren betalar och vad den anställde får ut – består av i arbetsgivaravgifter och i inkomstskatt. Diagram 17 Lönekostnad, arbetsgivaravgift, inkomstskatt och nettolön för en anställning med i månadslön Källa: Egna beräkningar. En anställning till av rådande ingångslön, i kombination med frånvaro av arbetsgivaravgift, motsvarar en sänkning av lönekostnaden med . Givet realistiska antaganden om aktuell elasticitet, hur mycket efterfrågan på arbetskraft ökar om priset sjunker, kan detta väntas leda till stora sysselsättningseffekter. Problemet som inträdesjobben är tänkt att mildra är förekomsten av bindande minimilöner som stänger ute stora grupper från arbetsmarknaden. Genom en koncentrerad sänkning riktad mot de grupper som i hög grad kan antas påverkas av dessa minimilöner är det rimligt att vänta sig en förhållandevis låg grad av övervältring – att lönerna ökar och att den totala lönekostnaden därmed inte sänks så mycket – och därmed en relativt stor sysselsättningseffekt. En fråga som väckts i samband med diskussionen om ingångslönernas nivå är risken för att sänkta ingångslöner ska leda till sänkta löner generellt. Denna risk är dock förhållandevis liten. beskriver det som att ”riskerna för att enkla jobb med låga löner ska spilla över i lägre löner även för andra grupper är begränsade.”[25] En annan legitim oro rör de anställdas möjlighet att klara sig på sin lön. Det är här värt att ha i åtanke att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett inträdesjobb, med lägre ingångslön men också lägre skatt, innebär en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Även ungdomar som har, eller är på väg att ta, en gymnasieexamen har en svårare situation på arbetsmarknaden än andra. har, trots högkonjunkturen, ett stort gap i arbetslöshet mellan vuxna och ungdomar. Risken är att ungdomsarbetslösheten återigen når höga nivåer när högkonjunkturen avtar. Att få en bra start på karriären och ackumulera arbetslivserfarenhet är viktigt för en persons framtida ställning på arbetsmarknaden. Det finns också äldre personer som av olika anledningar gör en sen entré på arbetsmarknaden. Deras sena inträde kan i sig utgöra ett hinder, då personerna i fråga kan ha varit frånvarande och därmed sakna relevanta och aktuella meriter. Det kan göra deras kompetens svårbedömd, vilket kan försvåra deras inträde. För att fler ska få ett enklare inträde på svensk arbetsmarknad föreslår därför att ett ingångsavdrag införs. Det innebär att under de två första år efter att en person gjort entré på svensk arbetsmarknad ska ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger . Mer specifikt innebär ingångsavdraget att varje person, när hen fyller , ges en lönesumma om som hen tillåts tjäna utan att några arbetsgivaravgifter behöver betalas. Personen i fråga får dock enbart utnyttja från denna pott, vilket innebär att den totala nedsättningen kan nyttjas . Personen i fråga är fri att tjäna mer än , men den del av lönen som överstiger denna summa berättigar inte till ytterligare nedsättning. För personer som tjänar kommer ingångsavdraget att räcka längre än . Med denna utformning blir det inte olönsamt, i bemärkelsen att man förlorar en del av sitt ingångsavdrag, att ta ett arbete, exempelvis på deltid, med lägre lön än . Ingångsavdraget kombinerar en generell och automatisk sänkning av skatten för alla som är nya på arbetsmarknaden med en avgränsning och till de första . föreslår också att arbetsgivaravgiften för alla slopas (se nästkommande avsnitt). Det innebär att ingångsavdraget inte påverkas av om ungdomar feriejobbar före det första inträdet på arbetsmarknaden i myndig ålder. Sommarjobb är för många ungdomar ett sätt att få arbetslivserfarenhet, referenser och en förbättrad privatekonomi. Vi vet att dessa kraftigt minskar risken att bli arbetslös senare i livet. Att göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden är viktigt. Inte minst gäller det för de drygt 18 000 ungdomar mellan som varken arbetar eller studerar.