mot · H6021118 · 2018-11-27 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk flygindustri 1 vision för en konkurrenskraftig svensk flygindustri 3 Flygindustrins historiska betydelse 4 Konkurrens inom flygindustrin 5 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig flygindustri 5.1 Nej till flygskatt 6 Svensk flygindustri i och på den inre marknaden 7 Stärkt infrastruktur för svenskt flyg 7.1 Investeringsstöd till flygplatser 7.2 Bygg ut flygplats 8 Trygg och säker flygindustri 8.1 Neutral arbetsuniform på statliga flygplatser 8.2 Ökad säkerhet på direktlinjer 8.3 Stärkta nykterhetskontroller på flygplatser 8.4 Skärpa luftfartslagen och luftfartsförordningen 9 Svensk flygindustri med global miljö i fokus 10 Forskning och innovation för framtidens flygindustri ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flygskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att strukturfonder som används till europeiska flygprojekt endast ska stimulera reell tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska flygprojekt lanseras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör flygindustrin ska följa europafördraget enligt artikel 69 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör flygindustrin ska följa europafördraget enligt artikel 5 i protokollet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av ett investeringsstöd för flygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omförhandla Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbutreda ett förtydligande i luftfartslagen och i luftfartsförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbutreda möjligheten att öka minimistraffet i luftfartslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningarna gällande koldioxidläckage och tillkännager detta för regeringen. 1 vision för en konkurrenskraftig svensk flygindustri ser den stora betydelsen av flygets roll i det svenska samhället. Flyget tillgodoser både medborgarnas och näringslivets behov av resor och transporter. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk flygindustri sträcker sig dock inte enbart till flyget som trafikslag då vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderade och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör det skapas förutsättningar för den svenska flygindustrin att samverka med övriga trafikslag. Detta oavsett om vi talar om leveranser av livsmedel till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin, regionala persontransporter eller nationella affärsresor. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som försvar, sjukvård och polis är i stort behov av flyget som transportmedel med tillhörande infrastruktur. Utöver flyget och de övriga trafikslagens roll i samhället vill vi även lyfta fram vikten av digital infrastruktur. Digitaliseringen är grundbulten i dagens samhälle och vi menar att även digital informationsöverföring och digital infrastruktur ska planeras och samverka med övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. Vi sverigedemokrater avser att stärka den svenska flygindustrins förutsättningar genom både direkta och indirekta satsningar samt genom att lansera nya och skärpta lagförslag. Detta är en del i en väl sammanhållen it-, infrastruktur- och transportpolitik, där alla trafikslag är inkluderade. Den svenska flygindustrin är av stor betydelse för att tillgodose människors behov av att transportera sig både inrikes och utrikes samt att konkurrenssäkra som en ledande kunskaps- och industrination. Vi behöver därmed lyfta fram flygets alla olika delar samt tillgängligheten till flygplatser och tillhörande infrastruktur. Vi behöver även lyfta fram svenska företag som både direkt och indirekt är en del av den svenska flygindustrin. Det regelbundna linjeflyget transporterar passagerare, gods eller post och står tillsammans med den icke regelbundna chartertrafiken för cirka 8 miljoner inrikespassagerare . Inräknas utrikespassagerare stiger antalet till cirka 30 miljoner. Bruksflygets verksamhet består bl.a. av specialiserad flygverksamhet och innebär arbete med till exempel lyft, inspektioner och fotoflyg. Affärsflygets roll är transport av personer där huvudsyftet med resan är tjänsteuppdrag. I finns cirka 45 s.k. instrumentflygplatser som är godkända av Transportstyrelsen. Dessa flygplatser använder någon form av instrumentinflygningshjälpmedel som stödjer piloternas navigering vid flygning i dåliga väderförhållanden. Det finns även cirka 200 mindre flygplatser som används av exempelvis flygklubbar. Dessa flygplatser behöver inte vara godkända av Transportstyrelsen men behöver ändå uppfylla vissa krav. har även cirka 24 helikopterflygplatser som har godkänts av Transportstyrelsen. Dessa flygplatser får endast nyttjas av helikoptrar och flertalet av dessa används för sjuk- och ambulanstransporter. Det finns även privata företag som har etablerat verksamheter via egna helikopterflygplatser. Den svenska flygindustrin bidrar med cirka 40 000 direkta arbetstillfällen och industrin är både direkt och indirekt kopplad till alla typer av företag i hela varukedjan oavsett storlek, bolagsform och profession samt att industrin samarbetar med allt ifrån lokala tjänsteföretag i kluster till världsomfattande multibolag. Flygindustrin är starkt forskningsintensiv med en nära relation till bl.a. rymdindustrin och andra högteknologiska områden. Lägger vi dessutom till utbildningsnivå, tillgång på adekvat arbetskraft och välrenommerade svenska bolag inom flygindustrin, så resulterar detta i att har goda förutsättningar för att fortsättningsvis kunna driva en stark svensk flygindustri. 3 Flygindustrins historiska betydelse Ända sedan tidernas begynnelse har människan velat bemästra förmågan att kunna flyga och då troligen ur ett annat perspektiv . I och med industrialismens intåg där tillgången på kapital, råvaror och teknik växte så blickades det även upp mot skyn. Det dröjde dock till innan en av historiens mest betydande uppfinningar var verklighet, möjligheten att kunna flyga var därmed ett faktum. Nya marknader och användningsområden för flyget har växt och i och med nya tekniska framsteg så kommer flyget att vara en betydande del av framtidens transportmedel. Flyget har revolutionerat transporter av både passagerare och gods genom framför allt snabba logistiklösningar och att människor faktiskt kan ta sig till olika delar av världen inom rimlig tid. Flyget gör det möjligt med transporter till alltifrån små regionala delar av till internationella affärscentra. Ur ett svenskt perspektiv är även vårt geografiska läge en anledning att värna om flygets framtid. Flyget genererar även cirka 40 miljoner resenärer till svenska flygplatser, som i sin tur genererar utbildningsmöjligheter, jobb och tillväxt. har därmed många anledningar att värna om flyget som transportmedel, men för som tillväxt,- turist- och kunskapsnation samt internationell affärspartner är flyget av högsta betydelse. 4 Konkurrens inom flygindustrin Vi ser den knivskarpa internationella konkurrensen inom många branscher, särskilt flygindustrin, den är extremt hård, dels genom sunda – men även genom osunda konkurrensförhållanden. Det finns många faktorer som påverkar den svenska flygindustrin både positivt men även negativt. har dock stora möjligheter att hävda sig internationellt genom goda utbildningsmöjligheter, spetskompetens, forskning och utveckling men även inom specifika branscher och industrier. Vi behöver hålla vår position som en kunskapsnation men även framhålla vårt arbete gällande arbetsvillkor, koldioxidläckage och säkerhet. För att förhindra s.k. utflaggning av flygindustrin så behöver vi även arbeta vidare med upphandlingar och internationella avtal för att goda villkor ska råda var vi än flyger ifrån. 5 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig flygindustri 5.1 Nej till flygskatt Flyget har, liksom alla andra trafikslag, en viss miljöpåverkan och vi har som mål att minska denna. Vi ser därmed positivt på satsningar på t.ex. förnybara flygbränslen och andra miljövänligare tekniker inom flygindustrin. Inrikesflyget i står för ungefär av de totala nationella utsläppen av koldioxid som hela transportsektorn står för . är flyget inte helt utbytbart, vilket innebär att människor fortfarande kommer att flyga i en liknande omfattning men till en högre kostnad med flygskatt. Den nu införda flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats är skatten generellt från 60, 250 till beroende på destination. Den statsfinansiella nettoeffekten förväntas därmed bli omfattande beroende på vidden av kompensationen för särskilt drabbade flygplatser. Även efter att flygskatten har införts beräknas antalet flygresenärer öka, även om ökningen dämpas relativt. Av de resor som uteblir kommer en del att byta transportslag. Syftet med flygskatten, att minska utsläppen av växthusgaser, blir därmed mindre tydligt. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är därmed mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Studier visar att skatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. Vi menar att detta är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. Flygsektorn ingår även redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms därmed maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Vi säger därför nej till den införda flygskatten. avskaffa den införda flygskatten 6 Svensk flygindustri i och på den inre marknaden ser vikten av att ta vara på den inre marknaden inom EU och behovet av att satsa på långsiktiga reella tillväxtåtgärder, innovation, hållbarhet, kompetensförsörjning och handel. Vi menar förvisso att kommissionen i viss mån kan ha goda intentioner angående mål gällande exempelvis den europeiska och svenska flygindustrin, men att dessa mål kan nås på olika sätt. Vi anser att mål för den europeiska industrin i sin helhet ska vara konkreta, realistiska och ekonomiskt förankrade, detta för att generera en långsiktig trovärdighet, både mot investerare, men även mot EU-medborgare, dessvärre har vi dock återkommande sett motsatsen. har vid upprepade tillfällen starkt kritiserat kommissionens förslag gällande ständigt ökade kostnader. ökas EU-budgeten i vissa delar som berör bl.a. infrastruktur med . Skenande kostnader som denna och att som nettogivare drar sig ur EU kommer att bli ytterst problematiskt gällande kommande budgetar och inför reella satsningar inom exempelvis flygindustrin. Vi menar att budgethöjningar på som exempelvis berör flygindustrin är orimliga och oproportionerliga. Vi anser att dessa förslag strider mot proportionalitetsprincipen och bör stoppas. Vi ser dock en otydlighet i hur dessa förslag ska behandlas i . Gällande hur en s.k. subsidiaritetsprövning därmed ska tolkas så menar vi att bör följa europafördraget artikel 69 och artikel 5 i protokollet som beskriver mer utförligt hur europafördraget ska tolkas. att strukturfonder som används till europeiska flygprojekt endast ska stimulera reell tillväxt att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska flygprojekt lanseras att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör flygindustrin ska följa europafördraget enligt artikel 69 att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör flygindustrin ska följa europafördraget enligt artikel 5 i protokollet. 7 Stärkt infrastruktur för svenskt flyg 7.1 Investeringsstöd till flygplatser Vi ser ett behov för både små och stora flygplatser att bygga ut kapaciteten, för att möjliggöra fler avgångar, trafik av större flygplan men även för infrastrukturen som är kopplad till flygplatser. Det är av största vikt för att underlätta människors resande över lag men även för att minimera exempelvis negativa miljöeffekter eller att binda samman övrig infrastruktur. Vi vill därmed utreda ett införande av ett investeringsstöd som inte strider mot europeiska konkurrensregler. 7.2 Bygg ut flygplats har en viss särställning och betydande som största flygplats. är ett nav gällande nationella och internationella affärsresor och är därmed även ett nav i som tillväxtmotor. Utöver detta är även ett nav för turism, forskning, utbildning och diplomatiska relationer. Även infrastrukturen som är kopplad till är av största vikt för att underlätta människors resande gällande just affärsrelationer över lag. Viktigt att påpeka är att även är ett ansikte utåt som speglar , både kulturellt och som kunskapsnation. För att och ska hävda sig internationellt behöver vi dock kunna hantera framtidens trafikvolymer men även kommande generationers flygbehov då trafiken tenderar att öka, samt att konkurrensen och nya tekniker gör flygplanen allt större. är landets starkaste tillväxtmotor och är en attraktiv plats för både företag och privatpersoner. För att fortsatt ska vara attraktivt, särskilt för företag, krävs goda flygkommunikationer ifrån , något som inte gynnas av en nedläggning, särskilt då är en av landets mest trafikerade och av resorna är arbetsrelaterade. En nedläggning hotar därmed 24 000 arbetstillfällen. Även stadens större flygplats är i behov av . , är nära sitt kapacitetsmaximum och klarar inte av att ta över trafiken från och speciellt inte under de tider huvuddelen av trafiken till och från sker. Dessutom ligger , i internationella jämförelser, långt ned i rankningen när det gäller närhet till stadskärnan. är dessutom ensam om ett antal linjer till och från , däribland och , varför en nedläggning riskerar att få stora konsekvenser även för verksamheter på dessa orter. är därmed av stort värde, inte bara för , utan även för näringsliv i sin helhet och en nedläggning vore därmed katastrofal. Sverigeförhandlingen handlar om höghastighetståg, bostäder och anslutande infrastruktur. Vi har dock i ett tidigt skede varit skeptiska angående denna satsning då vi anser att är i ett skriande behov av att investera i den befintliga infrastrukturen gällande flaskhalsar och underhåll. Vi menar att satsning på höghastighetståg är orimlig i vårt glesbefolkade land och därmed minskar utrymmet för andra viktiga investeringar inom såväl vägtrafik, flyg och sjöfart, både regionalt och nationellt. Vi kräver att Sverigeförhandlingen avbryts eller omförhandlas. införa ett investeringsstöd till flygplatser 8 Trygg och säker flygindustri Vi lägger inga ideologiska värderingar i de olika trafikslagen, utan ser pragmatiskt på förslag och fördelning mellan de olika transportsätten. Vi vill öka tryggheten och därmed genomför vi ett omfattande säkerhetsarbete inom alla trafikslag för att förebygga kapningar, attentat och triggerfaktorer men även nya typer av ideologisk brottslighet. Vi vill även genom nya rutiner och ökad säkerhet underlätta resandet både inom och utanför . 8.1 Neutral arbetsuniform på statliga flygplatser Flyget har utöver resor och transporter en viss särställning gällande att marknadsföra som turist-, handel- och industrination men även att avspegla svenska värderingar. Vi menar att personer som reser till och från ska bemötas med respekt, professionalism men även med en viss mån av religiös neutralitet för att tydliggöra att är i princip en sekulär välfärdsstat. Vi menar att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria ifrån politiska och religiösa budskap. På ett enkelt sätt ska arbetande personal kunna kännas igen både utifrån profession samt identitet. Vi menar därmed att uniformer på arbetande personal på statliga flygplatser ska utformas neutralt men även med betoning på säkerhet samt öppenhet och igenkännbarhet mot kollegor och resenärer. 8.2 Ökad säkerhet på direktlinjer Vi ser behovet av att förenkla resandet och öka säkerheten gällande exempelvis direktlinjer ifrån . Värt att nämna är exempelvis säkerhetsrutiner som berör resor till bl.a. eller efter ett utträde ur europeiska unionen. är en export- och handelsberoende nation och vi menar därmed att både kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. 8.3 Stärkta nykterhetskontroller på flygplatser Vi ser den negativa trenden beträffande nykterhetskontroller inom flyget, tyvärr gäller detta även kontroller på väg. Vår ställning är dock att nykterhetskontroller i sin helhet är positivt, särskilt inom yrkestrafiken, oavsett transportslag i flera avseenden. Vi menar att kontroller förhindrar olyckor, men regelbundna kontroller fungerar även proaktivt, för både piloter och övrig personal. Men även positiva effekter ur ett kundperspektiv, där passagerare ska känna ett förtroende för flygpersonal och flygbolag. Vi ser även positivt på kontroller ur ett mer personligt perspektiv, där denna kan få hjälp med sitt missbruk i ett tidigt skede. Kontroller fyller därmed sitt syfte, men tyvärr så speglar minskat antal kontroller samhällsutvecklingen i det stora hela. Vi vill därmed utöka resurserna till polisen i anslutning till flygplatser. 8.4 Skärpa luftfartslagen och luftfartsförordningen och särskilt flygindustrin har fått uppleva en ny typ av brottslighet, där förövaren utför ett slags sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Detta agerande används bland annat för att förhindra verkställande av utvisningar av kriminella utlänningar eller endast på grund av att de är utlänningar, något vi har sett flera exempel på. Vi ser allvarligt på att individer ställer sig över svensk lag, på andra människors bekostnad, och anser därför att detta beteende måste beivras. Här menar vi att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt långtgående och föreslår därför att det skyndsamt bör ske en översyn över straffsatserna, men även över vilka gärningar som ska anses vara straffbara. Vi ser även behovet av utökade resurser till polisen kring flygplatser. att arbetsuniformer på personal på statliga flygplatser ska vara fri ifrån politiska och religiösa markörer underlätta resandet till efter Brexit utöka drog- och nykterhetskontroller på flygpersonal skärpa luftfartslagen och luftfartsförordningen öka minimistraffet för personer som medvetet förhindrar flygplan att lyfta utöka resurserna till polisen kring flygplatser. 9 Svensk flygindustri med global miljö i fokus menar att miljöproblem i allmänhet och växthusgaser i synnerhet inte tar hänsyn till nationsgränser. Vår miljöpolitik är därmed konstruktiv, realistisk och utgår från hur vi på det mest kostnadseffektiva sättet kan bekämpa miljöförstöring och utsläpp av växthusgaser globalt, utan att för den delen slå undan fötterna för svenska företag och flygindustri. Vi menar att allt för betungande ekonomiska pålagor som läggs på svenska företag och flygindustri resulterar i att svensk produktion och industri flyttar till mindre nogräknade nationer med sämre reglerade miljömål, med ökade utsläpp som resultat. Vi benämner denna negativa företeelse som ”koldioxidläckage”. Utifrån principen mest nytta per satsad krona föredrar vi satsningar på internationella åtgärder och forskning framför höjda skatter på flygande och andra åtgärder som slår mot svenska jobb och landsbygd utan någon mätbar påverkan på miljöproblemen globalt. satsa på klimatpolitiska resurser där de gör mest nytta, exempelvis internationella insatser och forskning att miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningarna gällande koldioxidläckage. 10 Forskning och innovation för framtidens flygindustri vill i hög grad fokusera på vissa forskningsområden, särskilt inom kunskapsintensiva sektorer som exempelvis flyg- och rymdindustrin, som vi grundläggande värnar om fri forskning. Vi har heller inget att anföra generellt mot att medverkar i forskningsprojekt i samarbete med EU. Enligt vår mening måste internationell konkurrenskraft baseras bl.a. på att ligga i framkant gällande forskning och utveckling. Vi ser även bl.a. att ett mindre antal riktigt starka regionala forsknings- och innovationsområden även fungerar som draglok för tillväxten. satsa på kunskapsintensiva sektorer som exempelvis flyg- och rymdindustrin.