mot · H6022682 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. Problem att rekrytera kompetent arbetskraft anges som ett av de stora bekymren inom såväl privat som offentlig verksamhet. Det är ett hot mot utveckling av såväl företag som vår gemensamma välfärd. Högskolorna utanför storstadsregionerna spelar en viktig roll för att privat och offentlig sektor i hela ska kunna utvecklas, genom att de ger närhet till kunskap, kompetens och internationella kontakter. För , den östra delen av , är utvecklingen av av avgörande betydelse. behöver fler platser för högre utbildning Statistik från SCB visar att av landets befolkning i åldersgruppen 21–har en eftergymnasial utbildning som är eller längre. I 15 kommuner är motsvarande siffra betydligt lägre, . Nära tillgång till högre utbildning har visat sig ha en positiv effekt på utbildningsnivån. Trots detta är missgynnat när det gäller tillgång till högre utbildning. I erbjuds i genomsnitt cirka 30 statligt finansierade helårsutbildningsplatser för högre utbildning per 1 000 invånare. I är motsvarande siffra cirka 15 utbildningsplatser. Eftersom utbildar för hela sitt utbildningsanslag behöver en höjning av anslagen för såväl forskning som utbildning övervägas. Högskolorna utanför storstadsregionerna fyller en viktig roll genom att starta utbildningar som riktar sig mot olika regionala och delregionala bristyrken. Till exempel startade två utbildningar till specialistsjuksköterska som är starkt efterfrågade av vårdgivare i . Punktinsatser mot bristyrken kan också ske genom samverkan mellan olika regionala lärosäten. Ett sådant samarbete finns på lärarutbildningsområdet mellan Högskolorna i och , viket har resulterat i att erbjuder lärarutbildning i . För att kunna skapa utbildningar som riktar sig mot bristyrken behöver dock högskolor utanför storstadsregionerna ha en utbildningsvolym som står i proportion till befolkningsmängden i deras hemmaregioner. är med det här synsättet för liten och behöver få möjlighet att växa. En ökad utbildningsvolym ger effekt även på näringslivet I diskussioner om det svenska näringslivets utveckling lyfter alla fram behovet att förbättra förutsättningarna för de små och medelstora företagen. Samverkan med högre utbildning och forskning betonas då som oerhört viktigt. Små och medelstora lärosäten, bland dessa , tar samverkansuppgiften med det omgivande samhället och näringslivet på största allvar. Ett exempel på det effektiva samverkansarbetet är innovationsarenan som är en part i. Även det faktum att har ett strukturerat arbetssätt för samverkan gör att en satsning på Högskolan blir en injektion för hela det delregionala näringslivet i . För del har som en internationell kontaktarena och talangmagnet en avgörande betydelse för utvecklingen av näringslivet i dess närområde. Här finns ett väl utvecklat samarbete med det regionala näringslivet och möjlighet att kombinera studier och arbete med såväl en personlig utveckling som företagsutveckling som följd. Närheten till utbildning stimulerar dessutom fler att studera. Många av dessa skulle annars valt bort högre studier av främst sociala och praktiska skäl. Det är viktigt att statens ser till att alla lärosäten, inte bara storstadsuniversiteten, ges möjlighet att bidra till utvecklingen av såväl det befintliga som det framtida näringslivet i hela landet. Det finns ett behov av att även mindre lärosäten som kan vara med och ta del av utvecklingen. Högskolan är ett viktigt regionalt nav för kunskap, kompetens och internationella kontakter och ska så vara även . Höjd utbildningsnivå och möjligheter till ett gott arbetsliv gör att människor bidrar till tillväxten i hela landet.