mot · H5024161 · 2018-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:100 ekonomiska vårproposition 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 Sammanställning reformer och finansiering 3.2 Det svenska medborgarskapet 3.3 Generella principer för uppehållsrätt 3.7 En modern asylrätt med fokus på flyktinghjälp 3.9 Kontroller och åtgärder vid överträdelser 4.1 Ett som håller samman 4.2 – vår plats på jorden 4.3 Social tillit – grund för sammanhållning 4.4 Sammanhållningens treenighet – gemenskap, utbildning och sysselsättning 4.5 Medborgaranda, medborgarskap och de medborgerliga plikterna 4.6 Syn och krav på medborgarskap 4.7 Hela – kulturell sammanhållning 4.8 Skolan – grund för en sammanhållen nation 4.9 Förberedande undervisning för nyanlända 4.10 Kultur- och utbildningspolitik för sammanhållning 4.11 En välbalanserad och livskraftig arbetsmarknad 4.12 Närmiljö och medborgarförklaring 5 Lag och ordning 5.1 Ett tryggt samhälle för alla medborgare 5.3 En professionell poliskår med starka resurser 5.5 Ett samhälle som står upp för de som skyddar oss 6.1 En tillgänglig vård i världsklass 6.2 En hälso- och sjukvård som präglas av tillgänglighet 6.4 Stark rättslig ställning för patienter 6.7 Barn- och ungdomspsykiatrin 6.8 Förebyggande och hälsofrämjande åtgärder 6.10 Rätt kompetens på rätt plats 6.11 Starkt inflytande över schemat 6.13 Nationellt it-stöd och patientinformation 6.14 Statlig styrning och nationell samordning 6.15 En jämlik sjukvård 6.17 Funktionsnedsättning och LSS 6.18 Utreda flexjobb för funktionsnedsatta 6.20 Upphäv det tillfälliga stoppet för att utreda ett nytt system 6.21 Likvärdighet i hela landet 7 Pensionsåldern – frivillighet eller tvång? 7.1 Förkortad etableringsålder för unga 7.2 Särskild löneskatt för äldre 7.3 Utökade rättigheter på arbetsmarknaden 7.4 Höjt jobbskatteavdrag för äldre 7.5 Rätt till heltid och arbetsmiljö 7.7 Effektivare system för premiepensionsrätter 7.8 Slopat kostnadsavdrag vid överföring av premiepensionsrätter 1 Förslag till riksdagsbeslut godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. avslår förslaget till lag om ändringar i riksdagsordningen. 2 Sammanställning reformer och finansiering Regeringen presenterade vårpropositionen . Vårpropositionen innehåller både satsningar som ställer sig bakom samt sådana som vi avstyrker. Nedanstående tabell sammanfattar budgetförslag relativt regeringen för vården, migrationen samt rättsväsendet fram . Källa: budgetproposition 2017/18. Regeringens vårproposition kommer efter en mandatperiod som präglats av en långdragen högkonjunktur där statens utgifter har ökat med ; dock har knappt några av dessa utgifter kommit vanligt folk till del i form av en förbättrad ekonomi. För den enskilda medborgaren är det alltså en bortslösad högkonjunktur och står illa rustat för en period av sämre ekonomisk utveckling. Källa: Årsredovisning för staten. I denna vårproposition kommer vi att visa på en alternativ inriktning på budgeten som kommer det svenska samhället till del genom satsningar på rättsväsendet, vården och pensionärer. Anslagen fördelas inom respektive område enligt tabellen nedan. Fler polisanställda + lönelyft Ökat arbete mot terrorism Förbättrad utredning och lagföring av brott Utökad kapacitet i svenska fängelser Patienträttsgaranti – ökad samordning för borttagande av vårdköerna Särskild löneskatt för äldre Höjt JSA för äldre Etableringsersättning till nyanlända invandrare SUMMA (Besparingar jämfört med regeringens förslag) har svensk migrationspolitik präglats av ett stort och svagt kontrollerat mottagande av asylmigranter, åtföljt av kostsamma bidragssatsningar och fruktlösa integrationsprojekt. har dessutom arbetskraftsinvandringen avreglerats på ett sätt som banat väg för missbruk, utnyttjande av arbetstagare och ett överutbud av arbetskraft med såväl ekonomiskt som socialt negativa konsekvenser. Till detta kommer en stor anhöriginvandring, som på ett ohållbart sätt belastar de svenska statsfinanserna och välfärden, som den bidrar till växande utanförskapsområden. var länge ensamma om att lyfta problemen som följde av den förda migrationspolitiken och har förespråkat stora förändringar avseende invandringspolitik. behöver en helhetsöversyn av migrationspolitiken, och nedan beskriver vi de viktigaste hållningarna som en sådan sverigedemokratisk migrationspolitik innebär. Källa: Årsredovisning för staten, 2014–2016. Siffror för preliminära. Figuren visar budget och utfall för utgiftsområdena 8 och 13 som kan anses sammanfatta migrationsrelaterade kostnader. uppgick kostnaderna till av statens utgifter och uppgick kostnaderna till . Notera att i regeringens vårändringsbudget för föreslås ytterligare utgifter på som härrörs till perioden –2016. 3.2 Det svenska medborgarskapet Kopplingen mellan medborgarskap och nationell identitet är en grundbult för samhällsbygget. Den som är medborgare i ska också vara en del av nationen och se som sitt hemland. En ansökan om medborgarskap är ur vår synvinkel en ansökan om att bekräfta denna samhörighet. För att stärka denna koppling är det rimligt med väl reglerade krav för att beviljas medborgarskap. En självklar grund är att behärska det svenska språket och känna till grundläggande fakta om det svenska samhället och dess historia såväl som lagar, regler och rättigheter. Dessa kunskaper kan, och ska, säkerställas genom prov innan medborgarskap beviljas. Medborgarskapsansökan ska även kompletteras med en skriftlig förklaring av personlig förståelse för de plikter och skyldigheter som ett medborgarskap medför. Utöver rena kunskapskrav och en medborgarskapsförklaring är respekt för och lojalitet gentemot en självklar del av medborgarskapet. Därför ser vi också i landet, , samt klanderfri vandel och en till övervägande del egen försörjning som en självklar del i medborgarskapsprocessen. Det unika bandet mellan medborgare och stat återspeglas i skyldigheter och rättigheter dem emellan. Exempelvis ska endast svenska medborgare ha rösträtt i allmänna val, och ska svenska medborgare omfattas av totalförsvarsplikt. Mot bakgrund av det ömsesidiga ansvaret, den grundläggande synen på samhörighet och hemlandsdefinition är det mening att medborgarskap som regel endast bör innehas i en enskild stat. Den som förvärvar ett svenskt medborgarskap ska därför, om möjligt, avsäga sig sitt tidigare medborgarskap. Vidare ska den som blir medborgare i en annan stat avsäga sig sitt svenska. Eftersom ett medborgarskap bygger på ömsesidig respekt och lojalitet finns, utöver en frivillig avsägelse, också omständigheter som ska kunna leda till dess ogiltigförklarande. Medborgarskap som beviljats på falska grunder ska anses vara falska och därmed ogiltiga. Vidare ska anslutning till en främmande, fientlig makt – såsom internationella terrornätverk – kunna betraktas som en attack mot och jämställas med en avsägelse av det svenska medborgarskapet. Medborgarskap ska bygga på ömsesidig respekt och lojalitet gentemot . Medborgarskap ska villkoras med ett minimikrav om med klanderfri vandel samt kunskap om språk, kultur och lagar. När medborgarskap beviljas ska personen till övervägande del ha påvisat en egenförsörjning. Medborgarskap ska ogiltigförklaras om det har utgått från falska grunder. Personer som ingår i terrornätverk ska fråntas det svenska medborgarskapet. Generella principer för uppehållsrätt Den som inte har som sitt hemland ska före inresa säkerställa sin uppehållsrätt. Denna kan vara på förhand given, exempelvis med medborgarskap i något av de nordiska länderna genom den nordiska passunionen. I annat fall ska den enskilde ansöka om visum eller uppehållstillstånd. Dessa beviljas om vistelsen är väl motiverad, följer givna regelverk och inte innebär en försörjningsbörda för del. I samband med ansökan ska också grundläggande villkor för såväl inträde till som vistelse i godkännas, detta för att säkerställa kännedom om svenska lagar och regler. Den som bryter mot svensk lag eller mot aktuella villkor ska kunna få uppehållsrätten återkallad. En för grundläggande syn på uppehållstillstånd är att dessa alltid bör vara tidsbegränsade och tydligt kopplade till den grund på vilken de beviljats. Vi motsätter oss således idén med permanenta uppehållstillstånd, vilka ger en omotiverad permanent rätt att vistas i landet. I stället vill vi se ett system där beviljade uppehållstillstånd regelbundet ses över för eventuell förnyelse. Förändras situationen – antingen genom avslutat arbete, brutet förhållande eller förbättrade villkor i hemlandet – ska också uppehållstillstånden som regel återkallas. Den som funnit annan anledning att stanna bör ha ansökt om förnyat uppehållstillstånd, baserat på den nya grunden. Vid inresa till ska krav åläggas på individen att uppvisa giltiga handlingar som ger rätt till inresa. Enbart utfärda tidsbegränsade uppehållstillstånd. Återkalla uppehållsrätten vid kraftigt förändrade omständigheter eller överträdelser mot svensk lag. En allt vanligare anledning för människor att flytta till ett annat land är för att arbeta. Även om menar att varje arbetsmarknad bör sträva efter en långsiktig balans välkomnar vi möjligheten att vid behov komplettera den svenska arbetsmarknaden med utländsk arbetskraft. Därtill finns, särskilt inom vissa branscher med snabb och avancerad teknikutveckling, ett värde i fruktsamma utbyten av kompetens och erfarenheter. En hållbar politik på området måste dock bygga på balanserade avvägningar där såväl den enskildes villkor som arbetsmarknaders stabilitet tas i beaktande. I en värld med stora skillnader avseende såväl generella möjligheter till välfärd men också villkor på arbetsmarknaden är det lätt att alltför svaga regleringar avseende arbetskraftsinvandring riskerar både den enskilde arbetstagarens trygghet och hela arbetsmarknadens struktur. politik för arbetskraftsinvandring utgår från tre principer: arbetsmarknadens behov, kompetensutbyte och värnandet av arbetstagarens villkor. Den svenska arbetsmarknaden bygger på kompetenskonkurrens snarare än låglönekonkurrens. Den bygger också på en kombination av lagstadgade rättigheter och skyldigheter mellan arbetsgivare och arbetstagare såväl som förhandlingar och uppgörelser mellan arbetsmarknadens parter. Därmed är det för oss en självklarhet att arbetskraftsinvandring ska vara baserad just på kompetensbehov. Den svenska arbetsmarknaden ska således vara öppen för kvalificerad arbetskraft vars kompetens efterfrågas, men inte för den som vill konkurrera om arbeten genom lägre löner eller sämre arbetsvillkor. Med kvalificerad arbetskraft menar vi i första hand personer med högre utbildning, men också de som på godtagbart sätt kan arbeta i yrken som kräver lång utbildning eller erfarenhet som den svenska arbetsmarknaden inte kan tillgodose på kort sikt. Däremot ska arbetskraftsinvandring inte tillåtas till andra yrken där behovet av arbetskraft på kort sikt går att tillfredsställa, genom utbildning och praktik av lågutbildade arbetslösa som redan bor i landet. Liksom uppehållstillstånd ska arbetstillstånd vara tillfälliga och bundna till faktiskt arbete inom ramen för de villkor som de grundats på. Möjlighet till förlängning ska finnas om arbetsvillkoren fortsatt är uppfyllda; likväl ska möjligheten finnas att återkalla arbetstillstånden om arbetsvillkoren inte längre uppfylls. Tillstånden bör dock inte vara bundna till ett enskilt avtal och en enskild arbetsgivare; tvärtom ska arbetstagaren ha möjlighet att byta arbetsgivare förutsatt att den nya anställningen motsvarar kraven för ett nyupprättat arbetstillstånd. Vid ett sådant byte ska arbetstagaren maximalt gå arbetslös . Detta motverkar att arbetstagaren låses fast vid oseriösa arbetsgivare. Dessutom ges arbetstagaren möjligheten att göra karriär och byta arbetsuppgifter inom samma bransch. För att minimera risken för missbruk av systemet krävs att ansvariga myndigheter utför väl utformade kontroller av utbetald lön och inbetald skatt enligt anställningsavtal, tecknade försäkringar och liknande. Rent administrativa kontroller ska kompletteras med arbetsplatsbesök i syfte att säkerställa att de faktiska arbetsvillkoren överensstämmer med de avtalade. I de fall brister påvisas ska också påföljder finnas. Vid enstaka, mindre misstag ska det finnas en möjlighet för arbetstagare och arbetsgivare att åtgärda problemen, men vid grövre eller upprepade fel ska arbetstillstånd dras in, förbud mot anlitande av utländsk arbetskraft utfärdas jämte andra former av sanktioner och straff i paritet med själva överträdelsen. Arbetstillstånd ska vara tillfälliga med möjlighet till förlängning. Arbetstillstånd ska ge individen möjlighet att byta anställning . Arbetstillstånden ska återkallas vid grövre och upprepade fel samt medveten felinformation. Arbetskraftsinvandring ska baseras på kompetensbehov och framför allt riktas till kvalificerade arbeten. Vid felaktiga uppgifter från arbetsgivare eller arbetstagare bör enbart den ansvarige bestraffas. Inom kategorin ”Yrken med krav på kortare utbildning eller introduktion” beviljades 4 586 arbetstillstånd . Närbesläktat med uppehållstillstånd som söks för arbete är de tillstånd som söks för högre studier. Studieutbyten och internationell intagning till specialiserade program möjliggör såväl för enskilda studenters utveckling som en vitaliserad akademi. är det en självklarhet att det svenska utbildningsväsendet i första hand riktar sig till de svenska medborgarna. Den som ansöker om uppehållstillstånd för att bedriva studier på högre nivå ska på egen hand ordna finansiering av dessa studier såväl som boende och försörjning . Detta kan t.ex. ske genom stipendier, ekonomiskt stöd från det egna hemlandet eller deltagande i etablerade utbytesprogram. Uppehållstillstånd/studentvisum högre studier. Utbildningar ska bekostas privat av utomeuropeiska individer, genom stipendier eller liknande. Möjlighet till utbytesprogram för svenska ungdomar. Det finns tillfällen då familjer splittrats eller ny kärlek uppstått över nationsgränser. Som ett familjevänligt parti ser det givetvis som önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. All anhöriginvandring och familjeåterförening bör dock omfattas av och följa ett väluppbyggt regelverk. En del i detta är att ansvaret för den invandrades försörjning och omsorg ska ligga uteslutande på anknytningspersonen, inte det svenska samhället. En annan är att familjebanden är tillräckligt nära och att de kan styrkas. Äktenskap ska endast godkännas om de följer svensk lagstiftning och med säkerhet ingåtts frivilligt. Slutligen ska det inte vara en självklarhet att familjeåterförening ska ske i . Krav på egenbekostad försörjning och omsorg vid anhöriginvandring. Äktenskapet måste följa svensk lagstiftning i enlighet med frivillighet och ålder. Figuren visar anhöriginvandringen . Även om asylmigrationen minskas så kan anhöriginvandringen förväntas öka med nuvarande regelverk. 3.7 En modern asylrätt med fokus på flyktinghjälp All migration bygger inte på en frivillig önskan om att lämna sitt hemland. Krig, konflikter och naturkatastrofer har tvingat personer på flykt, såväl inom stater som över statsgränser. För är det en självklarhet att värna rätten för enskilda att kunna komma i säkerhet och få möjlighet till humanitär hjälp. Målbilden bör vara att så få som möjligt ska behöva fly, och att flykten ska ske på ett så säkert sätt som möjligt, . Ett viktigt steg i detta är givetvis långsiktighet inom biståndspolitiken, där grundorsakerna till flykt kan åtgärdas. förespråkar en väl utbyggd bistånds- och utrikespolitik med fokus på mer akut humanitär hjälp såväl som långsiktiga, uppbyggande projekt och stöd. Däremot när flykten är ett faktum behövs ett väl fungerande system för att så snabbt som möjligt kunna erbjuda skydd. menar att ett sådant system ska bygga på ett tudelat ansvar. De länder som geografiskt befinner sig närmast krisområden ska ha ansvar för att säkerställa fysisk möjlighet till mottagande, exempelvis i form av plats för flyktingläger. Det praktiska mottagandet avseende resurser till husrum, mat, medicinsk hjälp samt ansvaret för flyktingarnas rättigheter bör däremot bäras av ett internationellt samarbetsorgan, exempelvis FN. Därmed garanteras grundläggande förnödenheter, som inget enskilt land åläggs en alltför stor börda. Naturligtvis finns det situationer då hjälp i det direkta närområdet är otillräckligt och enskilda individer behöver förflyttas till säkerhet i ett annat land, exempelvis för att undkomma en specifikt riktad och stor hotbild. I sådana situationer förespråkar ett vidarebosättningssystem där de flyktingar som har fått behov av flytt fastställt kan få detta ordnat på ett lagligt och välorganiserat sätt. Som komplement till detta ska flyktingar ha möjlighet att ansöka om visum eller uppehållstillstånd på samma sätt som icke-flyktingar. Att vara flykting ska varken ge förtur avseende migration eller skapa onödiga inlåsningseffekter. Det ansvar som i andra fall innehas av personers hemland, avseende grundläggande försörjning, utfärdande av identitetshandlingar och tecknande av återtagandeavtal, ska för flyktingar bäras av det internationella organ som redan ansvarar för dem. Villkor för mottagande, vare sig det handlar om vidarebosättning eller annat beviljande av visum och uppehållstillstånd, måste dessutom alltid vara upp till varje mottagarland att avgöra. Ovanstående principer bör för svensk del upprätthållas även om det internationella samarbetet brister. Asyl ska endast beviljas om är närmsta nåbara säkra land. Vid en sådan situation, då något av våra grannländer drabbas av en humanitär kris, behövs en beredskap för ett snabbt, organiserat och förhållandevis stort mottagande där grundläggande behov avseende boende, mat och hälsa tillfredsställs. Så länge inte utgör närområde till en kris ska flyktingmottagande endast vara möjligt genom ett organiserat vidarebosättningssystem. I dessa fall ska mottagandet vara förberett avseende såväl boende som sysselsättning, vare sig det handlar om arbete eller utbildning. Oavsett om det handlar om asylmottagande eller vidarebosättning av flyktingar får detta inte ske på den generella välfärdens bekostnad. Ett exempel på hur detta kan ordnas är genom faddersystem där privatpersoner eller föreningar både organiserar mottagande av och tar försörjningsansvar för en eller flera flyktingar. Sådana system har förutom en avlastande effekt på det offentligas resurser dessutom visat sig medföra ett bättre mottagande, då naturliga kontakter med samhället etableras från start. Flyktingmottagandet i ska begränsas till enskilda individer med en specifikt riktad hotbild – och får inte ske på välfärdens bekostnad. Asyl ska endast beviljas om är geografiskt närmaste säkra land. Flyktingströmmar ska hanteras och administreras av internationella organ som säkerställer trygghet och identifierar flyktingstatus. Flyktingmottagandet får inte ske på välfärdens bekostnad. Figuren visar antalet asylmigranter till och EU (28 länder) –2017 per 1 000 invånare. tog emot mer än sex gånger så många asylmigranter som EU-genomsnittet. Eftersom flykt är en form av ofrivillig migration bör den generella målbilden också vara att flyktingar ska kunna återvända till hemlandet. Utöver biståndssatsningar som bidrar till återuppbyggande av drabbade områden bör också ett planerat återvändande tas hänsyn till vid alla former av flyktingmottagande. Barn och ungdomar ska få tillgång till grundläggande skolgång, men även vuxna bör få möjlighet att genom arbete eller studier bygga upp kunskaper och erfarenheter de kan använda vid återvändandet. I samband med återvändandeprocessen välkomnar dessutom särskilda återetableringssatsningar och stödinsatser. Även personer som levt i kan känna större samhörighet med en annan nation och stat än den svenska. kan tryggheten i en bekant tillvaro och osäkerhet över vad som väntar vid en flytt göra att personer stannar, trots utanförskap och längtan till sitt hemland. För är det självklart att detta påverkar både den enskilda individen och samhället negativt. Den som önskar återvända till ett tidigare hemland, men som tvekar på grund av oro över en osäker situation, bör därför erbjudas stöd att på ett välordnat och säkert sätt återvandra. Detta stöd kan vara av ekonomisk karaktär, men det kan lika gärna vara administrativt. Det kan också ta formen av anpassad utbildning eller förmedling av kontaktnät. Erbjuda stödinsatser som anpassad utbildning eller förmedling av kontaktnät. Kontroller och åtgärder vid överträdelser För att säkra efterlevnaden av regelverk kring migration krävs både kontrollsystem och åtgärdspaket vid överträdelser. Ett första steg är gränskontroller som säkerställer varje inpasserandes identitet och uppehållsrätt. Den som saknar giltiga dokument ska som regel direktavvisas vid gräns. Inga gränskontroller kan dock antas vara utan brister och det kommer alltid att finnas risk att enstaka personer tar sig in i illegalt. Dessutom vore det naivt att anta att ingen avviker efter det att gränsen passerats. Vare sig det handlar om uppehållsrätt som aldrig funnits, om giltighetstider som helt enkelt passerats eller om återkallade visum och uppehållstillstånd kommer det med största sannolikhet alltid att finnas ett antal individer som befinner sig i illegalt. Därför ska polisen få tillräckliga resurser och befogenheter att genomföra kontroller och eftersök inom landet. Dessa ska kompletteras med nödvändiga befogenheter att omhänderta personer som saknar uppehållsrätt. Den som vistas illegalt i landet ska inte få röra sig fritt utan hållas under direkt uppsikt tills frivillig avresa eller verkställd utvisning kan äga rum. Särskilda, bevakade och låsta boenden ska således upprättas för de individer som inte lämnar landet. Vidare ska den som vistats i landet illegalt inte bara lämna utan dessutom åläggas ett inreseförbud. Det ska aldrig finnas incitament att bryta mot lagar. Direktavvisning vid avsaknad av giltiga och tillräckliga dokument vid gränskontroller. Ge polisen resurser och befogenheter till att genomföra inre gränskontroller. Inrätta särskilda boenden i väntan på utvisning för individer som vistas olagligt i landet. 4.1 Ett som håller samman strävar efter ett samhällsbygge som i stället för att baseras på utopier och önskemål om människans natur tar hänsyn till hennes komplexitet och grundläggande behov. Politikens grunduppgift bör med detta i beaktande vara att befrämja goda egenskaper, skapa trygghet och stabilitet samt ge goda förutsättningar för enskilda att både få utveckla sin egen individualitet och vara del av en större gemenskap. Med det sagt ser vi nationen som den viktigaste, äldsta och mest naturliga mänskliga gemenskapen efter familjen. Den nationella samhörigheten skapar band mellan de döda, levande och ofödda generationerna liksom mellan unga och gamla, olika samhällsklasser, politiska läger och geografiska regioner. Nationen har också utgjort grunden för demokratins och de solidariska välfärdssystemens framväxt. Allt detta bör värnas och det är vår mening att ett gott samhälle byggs då dess medborgare i hög grad upplever nationell gemenskap. Eftersom vi definierar nationer i termer av lojalitet, gemensam identitet, gemensamt språk och gemensam kultur är det också vår mening att enskildas nationstillhörighet kan ändras under livets gång. För att behålla ett starkt band mellan medborgarskap, nationstillhörighet och delaktighet är det vår mening att krav på exempelvis språkkunskap och en längre vistelsetid i ska ställas innan ett medborgarskap erhålls. drivs av kärlek till och framtidstro för vårt land. I vårt står välfärdsstaten stark och alla kan vara säkra på att det offentliga ställer upp när liv, hälsa och trygghet hotas. Skattemedel hanteras ansvarsfullt och med transparens; den svenska kulturen syns och är en livskraftig, naturlig del av samhället. Utbildning och välbalanserad arbetsmarknadspolitik skapar och tillgängliggör jobb. – vår plats på jorden