mot · H5024156 · 2018-04-27 00:00:00 — Dessutom kan det leda till bättre information om farliga ämnen i leverantörskedjor. För att snabbare nå målet om en giftfri vardag föreslår att kemikalieskatten breddas till att omfatta fler varor, som exempelvis vissa hushållsmaskiner, barnleksaker, vissa lösningsmedel, kläder och viss belysning. Det är avgörande att de produkter som människor använder i sina hem, och som barn exponeras för, är säkra och giftfria. Förslaget beräknas medföra ökade skatteintäkter på 2019. Ett av prioriterade områden i kemikaliepolitiken är textilier. Tillverkning av textiler har stor miljöpåverkan, både vad gäller konsumtion av vatten och kemikalieanvändning. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta till vara och påskynda denna utveckling genom att införa ett producentansvar, för att återanvända och återvinna mer textiler. Ökad kontroll av importerade varor En av de största utmaningarna med arbetet för en giftfri vardag, och något som utgör en stor risk för exponering för många människor, är hanteringen av kemikalier i varor. Kemikalier i varor och material hanteras inte i EU:s kemikalielagstiftning (Reach), varför ämnen som är förbjudna eller kraftigt begränsade att använda i EU kan komma in i importerade produkter. anser att Kemikalieinspektionen, tullen samt polisen bör få ökade resurser för att stärka kontrollen av importerade varor i syfte att begränsa förekomsten av annars förbjudna ämnen. avser därför återkomma med förslag om detta i kommande budget. Reach och farliga kemikalier i varor Kemiska ämnen som finns i vår vardag – i våra kläder, möbler och inredning – kan påverka oss på ett direkt sätt genom att vi kommer i kontakt med dem via huden eller inandningsluften. Men ämnena når även naturen via avlopp när vi tvättar kläder, eller när varorna blir till avfall och deponeras eller förbränns. I naturen kan de tas upp av växter och djur och i slutändan hamna i vår föda eller i dricksvattnet. Varor tillverkas och transporteras över hela världen. Leverantörskedjor är ofta komplexa, och de geografiska avstånden mellan producent och konsument är stora. Det innebär att informationen om vilka kemiska ämnen som använts vid produktionen ofta är svårtillgänglig – för konsumenter, för kontrollerande myndigheter men också för företaget som säljer varan. vill att informationen om vilka ämnen som förekommer i varor blir mer lättillgänglig. Att känna till vilka ämnen som finns i varor blir allt viktigare när vi går mot en cirkulär ekonomi, där avfall ses som en resurs och där material återanvänds. För att förbättra informationen om farliga ämnen i varor i olika led i leverantörskedjorna krävs internationellt arbete. anser att ambitionsnivån i det internationella kemikaliearbetet bör höjas och avser därför att återkomma i kommande budget med förslag om ytterligare medel till Kemikalieinspektionen för detta ändamål. Resurserna bör användas i det internationella kemikaliearbetet, i det bilaterala samarbetet med strategiska länder som har en stor varuimport från samt i arbetet med att utveckla Reach när det gäller prioriterade områden, såsom hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial, och i arbetet med utformningen av för en giftfri miljö i syfte att minska förekomsten av farliga ämnen i importerade varor. Kartläggning av gifter i människors vardag En förutsättning för ett effektivt arbete mot farliga kemikalier är en heltäckande och uppdaterad lägesbild. kommer i kommande budget att återkomma med förslag om att öka kunskapen om gifter i människors vardag. Levande hav och vatten Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur hav- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Miljösituationen i våra hav är kritisk, och stora insatser krävs för att rädda de ekosystemen. , ett av världens mest känsliga hav, utsätts för stora miljöhot. Övergödning från näringsläckage och miljögifter rubbar havets ekosystem, med algblomning och mycket stora områden med döda havsbottnar som följd. Det krävs nu kraftfulla åtgärder för att gradvis kunna vända utvecklingen. Hav, sjöar och vattendrag hotas av nedskräpning, mikroplaster och utsläpp av skadliga ämnen. Trots insatserna för att begränsa användningen av skadliga ämnen växer problemet med att skadliga kemiska ämnen, via våra avlopp och på andra sätt, hamnar i hav och vattendrag. God tillgång till rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . har dock flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Förändrade flöden och nederbörd i klimatförändringarnas spår samt överutnyttjande av, och underinvestering i, va-infrastruktur bidrar till en ökande vattenbrist. För att rädda haven och skydda tillgången till dricksvatten kommer i kommande budget att återkomma med förslag om en blå miljard. Dessa medel ska gå till åtgärder för rent vatten och förbättrad havsmiljö. Stoppa bottendöden – rädda föreslår fem separata och kraftfulla insatser för att stoppa övergödningen och bottendöden. Utvärderingar har visat att en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för minskat näringsläckage från skog och mark är restaurering av våtmarker och vattendrag, som därmed kan fånga upp och filtrera näringsämnena. kommer därför att återkomma med förslag om detta. När satt i regeringen skapades en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt, det s.k. LOVA-bidraget. LOVA-bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till va-planering och va-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder såsom kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och förlust av biologisk mångfald. kommer därför att återkomma med förslag om förstärkta LOVA-bidrag i kommande budget. En viktig källa till utsläpp av näringsämnen är äldre enskilda avlopp. vill att arbetet för att åtgärda dessa inriktas mot de anläggningar som har störst miljöpåverkan. Vi vill se en mer flexibel och ändamålsenlig lagstiftning som fokuserar på åtgärder med störst miljönytta. De fastigheter som ligger nära vatten och som har avlopp med stor miljöpåverkan behöver byta till ett modernt avloppssystem så fort som möjligt. För att öka takten i särskilt känsliga områden nära vatten anser att ett investeringsstöd för moderna enskilda avlopp införs . kommer att återkomma med förslag om detta. Haven är ett gemensamt ansvar, och för att skydda dem krävs inte enbart nationella åtgärder. Även internationellt och regionalt samarbete behövs. enades 2009 om en handlingsplan för (BSAP) för att minska övergödningen. har genom insatser, inte minst av och i de areella näringarna och kommunala reningsverk, minskat sina utsläpp, men behöver göra mer. Flera andra länder runt behöver också öka sina ansträngningar. Det är nödvändigt att skapa någon form av gemensam förvaltning av , trots de olika motsättningar som finns mellan kustländerna, och en mekanism som belönar uppnådda resultat i att minska näringsläckage och övergödning. En sådan mekanism finns redan inom FN:s klimatsamarbete, CDM, som gör uppskattningar av hur mycket utsläppen minskats med en viss åtgärd och betalar för detta ur en gemensam pott, där de rika länderna bidrar med huvudparten. Kring skulle en likartad mekanism kunna sättas upp. Även om det skulle vara långt ifrån perfekt finns ingen sådan mekanism alls , som utsläppen i är lättare att mäta och verifiera än globala koldioxidutsläpp. vill därför satsa på att förstärka det regionala arbetet i både och och kommer att avsätta medel för detta i kommande budget. Dessa resurser ska gå till en nystart för samarbetet och åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Ett hållbart fiske är viktigt, och vill se ett småskaligt kustnära fiske parallellt med det storskaliga fisket. måste arbeta för ökade kontroller och övervakningsåtgärder inom EU men också för att minska fiskeföretagens administrativa kostnader. Vi ser också en potential i landbaserade blå näringar och vattenbruk men regelverket för denna näring måste förändras och förenklas för att näringen ska kunna utvecklas. Vattenbruk, såsom odling av musslor och sjöpungar, är också ett sätt att ta upp näringsämnen och minska övergödningen. För att möjliggöra en utveckling av de blå näringarna med ny teknik, ökat upptag av näringsämnen och hållbara jobb anser att ytterligare medel behöver tillföras, och avser att återkomma med förslag om detta. Delar av är så förorenade att bottnarna är helt döda. Dessa döda bottnar leder till en ond spiral där övergödande ämnen frigörs på grund av syrebrist. Detta skapar en internbelastning, som pågår oberoende av nya utsläpp. är det mycket viktigt att utvecklingen bryts, för att återställa den ekologiska balansen i . Det kan handla om syresättning av bottnar, bindning eller upptag av näringsämnen. Det behöver också utvecklas nya ekonomiska styrmedel för att ge incitament för att öka upptag av fosfor. kommer att återkomma i kommande budget med förslag om att stödja forskning för utveckling av ny teknik och förslag kring styrmedel på området. hav, sjöar och vattendrag – minska mikroplaster, nedskräpning och gifter Våra hav lider fortsatt av tidigare generationers okunskap och oförsiktighet med utsläpp av skadliga ämnen och dumpning av avfall. För att städa upp dessa krävs stora resurser. Därför har föreslagit en riktad satsning för sanering av förorenade vattenområden och kuster. Inom ramen för denna satsning ryms också resurser för att sanera vrak som läcker skadliga ämnen längs Sveriges kuster. Plastskräp utgör ca 60–av den totala mängden nedskräpande föremål i haven. Fåglar, fiskar och däggdjur riskerar att äta eller trassla in sig i plasten. Enbart på den svenska beräknas flera tusentals kubikmeter skräp flyta i land. Skräpet behöver stoppas redan vid källan, innan det hamnar i vattnet. Därutöver behöver återvinningskrav och återvinningssystem för engångsartiklar förbättras, för att minska nedskräpningen i hela landet. anser att det behöver avsättas medel för att genomföra en kraftsamling mot skräp och plast genom att stötta kommuner och andra aktörer som gör stora insatser för att rensa stränder från skräp. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budget. Vi har kommit långt med utbyggnaden av vattenrening i , vilket vi ska vara stolta över. Men för den cocktail av läkemedel, mikroplaster och kemikalier som finns i avloppsvattnet är våra reningsverk dåligt rustade. Många svårnedbrytbara och vattenlösliga ämnen passerar så gott som opåverkade genom verken, vilket är fallet för många läkemedel. Det krävs större medvetenhet om både miljöpåverkan från de läkemedel som används och hur de ska tas om hand så att de inte hamnar i avloppet. Dessutom krävs ny teknik för rening av det som ändå hamnar i avloppen. Teknikutvecklingen inom området har kommit långt. Ett antal olika tekniker för avancerad vattenrening har utvecklats och en kombination av dessa har visat sig ge nästan fullständig rening av läkemedel. Den avancerade vattenreningstekniken kan byggas på och komplettera befintlig vattenrening i dagens vattenreningsanläggningar. För att skynda på teknikutvecklingen ytterligare vill göra en särskild satsning på utveckling och utbyggnad av avancerad vattenreningsteknik. Ett särskilt problem är spridning av mikroplaster. Det kan handla både om rening av dagvatten och om nya material och tekniker för att minska mikroplasterna från exempelvis bildäck, som är en stor källa till mikroplastföroreningar. kommer därför att återkomma med förslag om att stödja investeringar i reningsteknik, för att avskilja läkemedelsrester, mikroplaster och andra gifter. Säkra dricksvattnet i hela landet God tillgång till rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . har dock flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Förändrade flöden och nederbörd i klimatförändringarnas spår samt överutnyttjande och underinvestering i va-infrastruktur bidrar till en ökande vattenbrist. Vatten är en resurs som finns och används lokalt. Det innebär att både tillgång till, och hot mot, rent vatten varierar i olika delar av landet. Historiskt har inte vatten varit en begränsad resurs och därför används det i många fall ineffektivt. Nya utmaningar kräver en högre upprustningstakt och ett ökat investeringsbehov. anser därför att ett nytt stöd bör införas för lokala initiativ och investering i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten och för att motverka effekter av torka. Erfarenheterna från de lokala vattenvårdsprojekten (LOVA) kan tas till vara, men detta program ska fokusera på tillgång till dricksvatten. Åtgärderna kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar, vattensnål teknik, men även långsiktiga åtgärder som anläggning av vattenmagasin och våtmarker. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budget. vill skärpa planeringen för vattenförsörjningen lokalt och regionalt och stärka krisberedskapen för akuta situationer. har vi sett både torka men också föroreningar i vattenverk som gjort att människor blivit utan eller fått koka vatten och veckor. Vatten är ett kommunalt ansvar och ska så förbli, men staten behöver stötta kommunerna i deras arbete. Tillgången till vatten följer inte kommungränser, och den kommunala planeringen bör samordnas regionalt. vill att staten ska stödja både beredskap för akuta situationer och underlätta det långsiktiga arbetet med lokala och regionala dricksvattenplaner. Arbetet rör en rad myndigheter men som konstaterat behöver detta samordnas bättre. Det befintliga VAKA-arbetet behöver ges långsiktiga förutsättningar och stärkas för att stödja kommunernas beredskap för akuta kriser och stöd till och regional planering, samt förstärkt samordning. För att långsiktigt förbättra kunskapen om grundvatten och nya förutsättningar i klimatförändringarnas spår behöver resurserna öka till SGU för att stötta genomförandet av planer och stärka beredskapen. kommer att återkomma med förslag om detta. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. Av den totala mängden nedskräpande föremål i haven så utgörs den största delen av plast. nedskräpning är en global utmaning. Men det är också ett problem i . av världens sjöfåglar bedöms ha plast i magen. [179] Därför vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa att en god avfallshantering finns längs våra kuster. Icke-nedbrytbara plastpåsar utgör en signifikant andel av det skräp som hamnar i svenska hav och sjöar. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall, och minska användningen av tunna plastpåsar, föreslår att en miljöskatt på plastpåsar införs. Liknande avgifter finns i exempelvis och och har effektivt bidragit till att de icke-nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. föreslog också att ekonomiska incitament bör användas för att minska användningen av plastpåsar, genom att ett prisgolv om införs. [180] har också delar av handeln på ett eget initiativ börjat ta betalt för plastpåsar. Det är glädjande att fler intressenter nu lämnar förslag som liknar de som har presenterat. föreslår, till skillnad från , att det ekonomiska styrmedlet utformas som en skatt. Detta då en skatt ger resurser till det offentliga för att dels hantera de negativa miljöeffekterna av nedskräpning och dels finansiera andra prioriterade reformer. Skattens nivå bör sättas så att målet om att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar från ca 80 stycken per person och år till 40 stycken per person och år. Priselasticiteten för bärkassar är inte känd, men gör bedömningen att ett lägsta pris om per kasse är nödvändigt. [181] Av försiktighetsskäl föreslår initialt att en skatt om införs. Det bör ge en kostnad per kasse på i storleksordningen . Skattenivån bör justeras i syfte att styra mot målet om en halvering av användningen per person och år. kommer att återkomma med förslag om miljöskatt på plastpåsar. Tabell 4 Reformer och finansiering () Vänd utvecklingen i utsatta områden – Falkenbergsmodellen* Trygghet i hela landet Ökad möjlighet att utbilda sig till specialistsjuksköterska med full lön Snabbare hjälp vid psykisk ohälsa Forskningsprogram för grönare flyg* Avskaffade subventioner m.a.a. införandet av grönt avdrag Höjd referensränta vid ränteförmån Effektiva och decentraliserade myndigheter Redan finansierade reformer från BM18 Effekt på finansiellt sparande (mnkr) *Delvis redan finansierat i BM18. Utöver vad som beskrivits i motionen föreslår ytterligare finansiering. I likhet med , men till skillnad från regeringen, anser att det inte finns utrymme för ofinansierade reformer i närtid. Höjd referensränta vid ränteförmån En person som får ett lån utan ränta, eller med en ränta som understiger marknadsräntan, av sin arbetsgivare ska beskattas för denna förmån. Förmånen bestäms generellt som skillnaden mellan statslåneräntan plus och den faktiska räntan som den anställde betalar. föreslår att referensräntan höjs . Detta väntas leda till ökade skatteintäkter om . Acemoglu, , (2000), ”Productivity gains from unemployment insurance”, , Årg. 44, s. 1 195–1 224 , (2015), ”Etnisk diskriminering – vad vet vi, vad behöver vi veta och vad kan vi göra?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. Aiyar, , , , Batini, Nociletta, , , , , , , , , , Huidan, Kaltani, , , , , , Petia (2016), ”The Refugee Surge in Europe: ”, IMF Discussion Note, 16/02 , , , , (2013), ”Har kommunala sommarjobb under gymnasieåren en positiv effekt på arbetskarriären senare i livet?”, IFAU, Rapport 2013:24 , och , (2014), ”Discrimination in the credit market? Survey based evidence of access to financial capital among self-employed immigrants”, Working Paper 2014:2, for Labour Market and Discrimination Studies , , Wennemo Lanninger, , , (2015), ”Etableringsreformens första år – en första utvärdering”, for Integration Studies (SULCIS), Rapport 2015:3 Arbetsförmedlingen (2016), ”Prognos för utbetalningar –2020”, Arbetsförmedlingen (2017), ”Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2019” Arbetsförmedlingen (2018a), ”Etableringen i siffror”, hemsida, tillgänglig via [] Arbetsförmedlingen (2018b), ”Månadsstatistik”, databas, tillgänglig via [] Arbetsförmedlingen (2018c), ”Prognos för utbetalningar –2021”, Arbetsförmedlingen (2018d), ”Särskilt anställningsstöd”, Faktablad för arbetsgivare – Särskilt anställningsstöd (2015), ”Matchningsanställningen – nya vägar till jobb”, A2015/881/A (2016), ”Dags för större lönespridning?”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport (2017), ”Tudelningarna på arbetsmarknaden”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport Behrenz, , , , , , , , , , (2015), ”Arbetsgivares perspektiv på subventionerade anställningar – En kartläggning”, Rapport 2015:17, Labour Market and , Linnéuniversitetet Bennmarker, , , , (2013), ”Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning och löner”, IFAU, Rapport 2013:10 , (2014), ”Utlandsföddas svårigheter på den svenska arbetsmarknaden – partiernas lösningar är otillräckliga”, Ekonomisk Debatt, Årg. 42, Nr. BIL (2018), ”Laddbara bilar fortsätter att öka främst i storstäderna”, pressmeddelande, , tillgängligt via [] , (2010), ”Swedish Tax Policy: Recent Trends and ”, Report to the on Public Economics, 2010:4 BMAS (2006), ”The effectiveness of on the Labour Market. 2006 Report of the Federal Affairs on the impact of the implementation of the proposals by the Commission for on the Labour Market (not including basic security benefits for job-seekers”, Summary of the results (2014), ”En fungerande bostadsmarknad – en reformagenda” Bouvard, , , , , , (2013), ”How have the reforms shaped the German labour market?”, Trésor-Econonomics, Nr. (2013), ”Bostadsbristen och hyressättningssystemet – ett kunskapsunderlag”, Marknadsrapport, (2017a), ”Beräkning av behovet av nya bostäder till 2025”, Rapport 2017:17 (2017b), ””, hemsida, tillgänglig via [] Cahuc, (2010), ”Det svenska anställningsskyddet”, Bilaga 6 till LU2011, i SOU 2010:93 Calmfors, , , , (2002), ”Does labour market policy work? Lessons from the Swedish experience”, IFAU, Working Paper 2002:4 , , , , (2001), ”Do Benefit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s”, , Årg. 111, Nr. 474, s. Chetty, , , . & Rockoff, . (2014), ”Measuring the impacts of Teachers II: Teacher value-added and student outcomes in adulthood”, , vol. 104, nr. 9, s. 2 593–2 632 Daunfeldt, (2016), ”Turordningsreglernas ekonomiska effekter”, Timbro briefing paper #8 Dikgang, , , , (2012), ”Elasticity of demand, price and time: lessons from South ’s plastic-bag levy”, Applied Economics, Årg. 44, s. 3 339–3 342 , (2009), ”Invandringen och de offentliga finanserna”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2009:3 (2014), ”Statliga myndigheters lokaler. Utveckling av lokalhyror och areor”, Analys 3, ESV 2014:53 (2018), ”Statens budget och de offentliga finanserna. ”, Prognos, ESV 2018:35 , , (2015), ”En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2015:3 (2016a), ”Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel ”, Analysavdelningen, dnr 15-11667 (2016b), ”Bostäder och bebyggelse”, artikel, , tillgänglig via [] (2015), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2016), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2018), ”AMECO”, databas, tillgänglig via [] (2018), ”Employment by sex, age, professional status and occupation (1 000) [lfsa_egais]”, databas, tillgänglig via [] Fichtl, (2015), ”Mini- and in . Effects of Marginal Employment on Unemployment”, Fores Policy Paper, 2015:3 (2008), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2015), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2016), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” Finn, (2011), ”: design and implementation lessons for the British context”, Research report, , Nr. , (2015), ”Skatter räknas, räkna med skatter”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. , , , , (2013), ”Dags för enkla skatter!”, , , (2008), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten – en översikt”, IFAU, Rapport 2008:17 , , , , (2008), ”Prices, Productivity and Wage Bargaining in Open Economies”, , Årg. 110, Nr. 1, s. , , , Per & , (2004), ”Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete?”, IFAU, Rapport 2004:17 , , (2000), ”labour market policies and real-wage determination – Swedish evidence”, IFAU, Working Paper 2000:7 , , (2011), ”Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt”, IFAU, Rapport 2011:7 , , (2003), ”Improving incentives in unemployment insurance: A review of recent research”, IFAU, Working Paper 2003:5 , , (2008), ”Do unemployment benefits increase unemployment? New evidence on an old question”, IFAU, Workings Paper 2008:15 , , (2007), ”Lyckas hyresregleringen motverka segregation i ?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 35, Nr. 6, s. Företagarna (2013), ”Ett jobb blir till”