mot · H6022934 · 2018-11-30 00:00:00 — Att kulturen och institutioner för lärande och bildning kan utvecklas självständigt är grundläggande i ett fritt och demokratiskt samhälle. Vi lever i en orolig tid med stora motsättningar. Konsten och kulturen hjälper oss att förstå oss själva och den vi möter. På så sätt bidrar kultur och bildning också till ett som håller ihop. Den ökande politiseringen av kulturen som vi sett såväl i som utomlands måste motverkas. Kulturen måste fredas från politisk klåfingrighet. Barns och ungas tillgång till kultur ska prioriteras, oavsett deras livssituation eller andra förutsättningar. Ett levande kulturliv breddar möjligheterna för livslångt lärande och livslånga bildningsresor. Det är inom besöksnäringen flest nya jobb skapas. Detta berör inte minst unga människor som inom denna sektor får sitt första viktiga jobb. Kulturen och idrotten är motorn i hela denna växande näring. En modern kulturpolitik handlar därför både om att bejaka kulturens egenvärde och dess möjlighet att bidra till jobb och tillväxt. Kultur finns och finansieras i offentlig, privat och ideell sektor. En modern kulturpolitik inkluderar alla dessa och arbetar för att de skall samarbeta och kunna utvecklas enskilt och tillsammans. Detta perspektiv har helt lyst med sin frånvaro . Fria och oberoende medier är också en grundläggande förutsättning för det demokratiska samhällets utveckling. Den tekniska utvecklingen har skapat nya medievanor, men också nya utmaningar för traditionella mediehus. Public service har en särställning i medielandskapet, vilket ställer höga krav på uppföljning och granskning. Utöver reformerna som beskrivs här återställer den utbyggnad av platser i exempelvis som tagits bort till följd av principerna för utformningen av BP19. Fler förstelärare – särskilt i utsatta områden förslag: tillför , och för att bygga ut antalet förstelärare generellt och bygga ut antalet förstelärare i utanförskapsområden. Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av våra skickligaste lärare ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Därför vill att den införda höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar, som vi vill bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden. Förstelärare i utanförskapsområden ska ha ett lönetillägg på . Satsningen omfattar även en utbyggnad av karriärtjänstreformen från dagens 17 000 karriärlärare till 22 000 karriärlärare . Utveckla det tekniska basåret förslag: tillför , och för att utveckla det tekniska basåret. För den som vill bli ingenjör men som saknar rätt förkunskaper är basåret en väg in till högskolan. erbjuder ett tjugotal universitet tekniska eller naturvetenskapliga basår för studenter som inte är behöriga till ingenjörsutbildningen och andra naturvetenskapliga utbildningar. Söktrycket är högt. Ändå finns inga särskilda medel för basår, utan programmen finansieras med pengar som är avsedda för vanlig högskoleutbildning. hoppar alldeles för många studenter av från sitt utbildningsprogram , särskilt från ingenjörsutbildningarna. Lärosätena rapporterar också att allt fler nybörjarstudenter har bristande förkunskaper i matematik. Vi vill därför utveckla det tekniska basåret. Satsningen är ett led i våra förslag för att öka genomströmningen på högskolan och stärka kompetensförsörjningen. förslag: tillför och för att utöka undervisningstiden i lågstadiet med per dag, vilket skulle innebära att kommer upp till OECD-genomsnittet vad gäller obligatorisk undervisningstid. Den enskilt viktigaste faktorn för att höja kunskapsresultaten i svensk skola är att varje elev får tillräckligt med tid med en skicklig lärare. Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid i jämfört med elever i andra länder. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och höjda kunskapsresultat. målsättning är därför att fortsätta utöka undervisningstiden i skolan. Som ett första steg ska undervisningstiden i lågstadiet utökas med per dag, vilket skulle innebära att kommer upp till OECD-genomsnittet vad gäller obligatorisk undervisningstid. Undervisningstiden behöver öka i alla ämnen i lågstadiet, men främst bör utökningen ske i svenska och matematik eftersom det viktigaste målet med lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Målet är att svenska och matematik ska utgöra två tredjedelar av undervisningen på lågstadiet. Det innebär att tre av de fem nya undervisningstimmarna som vi vill införa ska avsättas till svenska och matematik. Utökningen av undervisningstiden ska följas upp med en effektutvärdering av utvärdering, IFAU. Därför ska införandet av den utökade undervisningstiden ske i samråd med IFAU för att säkerställa att vetenskapliga metoder med exempelvis kontrollgrupper kan användas. Regeringen bör skyndsamt återkomma med lagstiftning som möjliggör detta. förslag: tillför för fortbildning av förskollärare för att förbereda för tioårig grundskola. För att ytterligare stärka elevernas lärande vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Dagens lärare i förskoleklassen har viktiga kunskaper om barnens tidiga lärande som måste tas tillvara i sexåringarnas lärande. Det är därför viktigt att dessa lärare får möjlighet att komplettera sin kompetens i exempelvis läs- och skrivinlärning och bedömning, vilket många saknar. Regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola enligt ovan och återkomma till med lagförslag. De resurser som tillförs ska omfatta tillfälligt ökade kostnader för införande av en tioårig grundskola med anledning av fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar inom förskoleklass och som vill undervisa i den nya årskurs 1. Det är nödvändigt för att de ska få den kompetens som krävs för att bli behöriga att undervisa i . Regeringen bör skyndsamt återkomma med lagstiftning som möjliggör en tioårig grundskola. Skyldighet till att erbjuda lovskola förslag: tillför för att införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. Regeringen bör skyndsamt återkomma med lagstiftning som möjliggör en utökad skyldighet att erbjuda lovskola. Fler lärarassistenter i utsatta områden förslag: tillför för att öka antalet lärarassistenter i utsatta områden. Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. Arbetsuppgifterna handlar om att organisera nationella prov, boka lokaler, planera in föräldrasamtal, frånvaroadministration med mera. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. Jobbet som lärarassistent kan också vara en första väg in i skolans värld för ungdomar. I utsatta områden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Undervisningen kräver mer tid och det finns fler elever med sociala problem som kräver extra mycket samverkan mellan elevhälsa, föräldrarna och andra myndigheter. Arbetsmiljön för lärarna på dessa skolor är också en anledning till att många skickliga lärare väljer bort att jobba där, då timmarna inte räcker till för att klara den höga arbetsbelastningen. Därför tillför 150 miljoner så att fler lärarassistenter kan anställas i skolor som ligger i landets mest utsatta områden. 4.5 Migration och integration har tagit emot ett stort antal asylsökande . har vi tagit emot över 350 000 asylsökande. har vi varit det land eller tillhört de länder som, i förhållande till befolkningsmängd, tagit emot flest asylsökande i EU. Detta har medfört stora påfrestningar på vårt mottagningssystem, men också på samhället i stort och förmåga att klara integrationen. Migration och integration hänger ihop. Utan ett hållbart flyktingmottagande klarar vi inte integrationen och utan en tydlig integrationspolitik kan vi inte ge nyanlända en riktig chans att vara med och bidra till vårt gemensamma bästa. En långsiktigt hållbar migrationspolitik och en fungerande integration anser att ska bedriva en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Politiken måste vara anpassad till det stora flyktingmottagande vi haft och de omfattande integrationsproblem vi har. För att uppfylla ett sådant åtagande krävs genomgripande reformer som skapar hållbara förutsättningar för migration och integration på både kort och lång sikt. På kort och medellång sikt måste säkerställa att flyktingmottagandet fungerar. I fråga om migrationen måste det vara slut med de tvära politiska . Den tillfälliga lagen om att begränsa möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i bör ersättas av en permanent skärpt lagstiftning baserad på en ny parlamentarisk utredning. migrationspolitik måste vara anpassad till det stora flyktingmottagande vi haft och de omfattande integrationsproblem vi har. En återgång till den tidigare migrationspolitiken vore djupt olycklig. Tills en ny sådan lag finns på plats behöver en tillfällig lag fortsätta att gälla. På måste den ekonomiska politiken ha beredskap för att på bästa sätt tillvarata de möjligheter som en betydande befolkningsökning innebär, och minimera de kostnader som det stora mottagandet kan medföra. har inte i tillräckligt hög utsträckning fått in personer som kommit hit som asylsökande eller anhöriga till asylsökande, i fortsättningen benämnda nyanlända, på arbetsmarknaden. Att för många nyanlända saknar jobb och i stället blir beroende av bidrag är skadligt för varje enskild människa som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Med ett växande och utbrett utanförskap ökar också samhällets kostnader. Det främsta skälet för att se till att människor i utanförskap och bidragsberoende får ett arbete är att ge människor frihet över sitt eget liv. Men att fler nyanlända arbetar är också mycket viktigt för svensk ekonomi som helhet. Den ekonomiska politiken ska genom hög sysselsättning, långsiktigt hållbara finanser och stabila makroekonomiska förhållanden skapa välstånd för alla som bor i . Huruvida invandring som helhet bidrar positivt eller negativt till dessa mål är i mycket stor grad avhängigt om de människor som kommer till skaffar arbete och kan försörja sig själva. Om tillräckligt många arbetar skulle invandringen, som innebär en föryngring av befolkning, kunna bli en viktig del i att klara finansieringen och bemanningen av vård och omsorg för allt fler äldre. Om för få tar steget in på arbetsmarknaden blir utvecklingen den motsatta – då belastas den offentliga ekonomin av ökade bidragsutbetalningar. För den enskilde blir konsekvenserna ännu större, med risk för ett djupt utanförskap och grusade drömmar. För är utmaningen betydande. har sett en utveckling mot ett nytt och djupt utanförskap. Det dröjer länge innan nyanlända, som grupp beaktad, skaffar jobb och kan försörja sig själva. Många i gruppen gör det aldrig. Arbetslösheten är nästan fem gånger högre för en person född utanför som för en person född i . Detta mönster måste brytas. Att bejaka öppenhet mot omvärlden är inte detsamma som oreglerad invandring. har tagit och tar ett stort ansvar för människor på flykt. Vi har varit ett av de länder i EU som har haft högst mottagande av asylsökande i relation till folkmängd. Migrationspolitiken måste utformas med hänsyn till det stora flyktingmottagande vi haft och de omfattande integrationsproblem vi har. Därför behöver ta emot färre asylsökande, och ha en permanent skärpt lagstiftning. Lagar och regler ska vara utformade på ett sätt som ligger i linje med andra länder i vår närhet. Vårt asylsystem ska vara rättssäkert och förutsägbart. En ny permanent skärpt migrationslagstiftning bör arbetas fram genom en parlamentarisk utredning . En sådan utredning bör tillsättas av en ny regering. Tills ny lagstiftning finns på plats bör den tillfälliga lagen förlängas. Utrikes födda är arbetslösa i högre utsträckning än inrikes födda. En majoritet av dem som får försörjningsstöd är utrikes födda. Detta utanförskap är ett rejält underbetyg för svensk integrationspolitik. En stram migrationspolitik är en förutsättning för att integrationen ska fungera bättre. Men människor som söker asyl i ska inte hamna i passivitet de väntar på ett beslut. Därför behövs ett tydligare fokus på svenska språket, jobb och utbildning från dag ett. Integration handlar om mer än arbete och egen försörjning. Det handlar också om värderingar och gemenskap. I gäller friheten, lagarna och arbetslinjen lika för alla – och ingen ska begränsas av kön, klass eller klan. Uppgifter pekar på att upp till 50 000 personer vistas i illegalt. Antalet asylsökande som stannar kvar, trots att de fått avslag, väntas dessutom öka kraftigt . Det rör sig om över 40 000 personer . Om inte denna utveckling stoppas kommer den att leda till ett permanent skuggsamhälle, präglat av utsatthet, utnyttjande och kriminalitet. Det leder till att människor riskerar att fara mycket illa samt skadar trovärdigheten för svensk migrationspolitik och våra myndigheters förmåga att sköta sitt jobb. Ett förstärkt återvändande är därför en hörnsten i en rättssäker och stram migrationspolitik. Det svenska medborgarskapet har stor rättslig och symbolisk betydelse. Det står för samhörighet med och bidrar till sammanhållningen i vårt samhälle. Med medborgarskapet följer särskilda rättigheter. Endast svenska medborgare får till exempel rösta i riksdagsval. Medborgarskapet bör därför värderas högre än och reglerna avseende medborgarskap utformas så att de främjar integration. Människor som har sin framtid i ska ha goda möjligheter att bli medborgare och fullt ut vara med i och ta ansvar för samhället. Genom att bo i får man i stor utsträckning tillgång till välfärdsstatens rättigheter. Det innebär att nyanlända ges tillgång till merparten av dessa, utan att ha arbetat och betalat skatt. Det riskerar att minska drivkrafterna att arbeta, som legitimiteten i de svenska bidragssystemen ifrågasätts. Det leder också till onödigt höga kostnader. Personer som kommer till ska därför i högre grad stegvis få rätt till olika bidrag och sociala ersättningar, i stället för att automatiskt få tillgång till mycket stora delar av det svenska socialförsäkringssystemet. samlade förslag för en bättre integration utvecklas ytterligare i partimotionen ”Ett ja ska vara ett ja – måste ta tag i integrationen”. förslag: tillför och för införandet av samhällsorientering. Samhällsorienteringen ska tydligt befästa att integration är plikt i samt belysa vikten av det svenska språket, eget arbete samt de rättigheter och skyldigheten som gäller här. Det senare innebär till exempel att alltid ta ställning för individuella fri- och rättigheter och mot kulturella eller religiösa yttringar som kränker dessa. För att uppnå detta bör regler och riktlinjer för samhällsorienteringen skärpas. Det finns också skäl att utöka antalet timmar för att ge större möjlighet till fördjupning samt för att tydligare visa på att kunskap om är centralt för att integreras här. Samhällsorienteringen bör därför utökas från dagens minst till minst . Alla nyanlända i ska ha genomgått samhällsorientering från att etableringen inleddes. Uppföljningen inom samhällsorienteringen bör öka. Det bör därför införas en examination i samhällsorientering, ett samhällstest. Om man inte klarar examinationen bör man helt eller delvis göra om samhällsorienteringen och examinationen. Regeringen bör återkomma med relevant lagstiftning för att denna utökning ska ske . förslag: tillför , och för inrättande av obligatorisk språkförskola för nyanlända barn . Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom föreslår vi att svenska språkets roll stärks i läroplanen och i kompetensutvecklingen för förskollärare, men även fler utbildningsplatser. Regeringen ska återkomma med ett lagförslag till som gör språkförskola obligatorisk för nyanlända barn . Innan detta lagförslag genomförs bör medlen finnas som sökbart stimulansmedel för kommuner som vill utöka arbetet med språkförskola. förslag: tillför till en utökning av antalet förvarsplatser. Att den som nekas uppehållstillstånd återvänder till sitt hemland är grunden för en reglerad invandring. Om man inte återvänder frivilligt måste återvändandet ske genom myndigheternas försorg. Ett stort problem är bristen på förvarsplatser. Denna brist försämrar förutsättningarna för ett väl fungerande återvändandearbete. 4.6 Klimat och miljö Klimatutmaningen är global. Det innebär att vi i måste möta den på både ett internationellt och ett nationellt plan. Efter fleråriga förhandlingar är det mycket glädjande att världens länder enades om ett klimatavtal i . Genom avtalet har länderna förbundit sig att hålla den globala ökningen av medeltemperaturen väl under två grader och göra ansträngningar för att den inte ska överstiga en och en halv grad. Huruvida tvågradersmålet går att nå beror på en rad faktorer, såsom globalt samarbete, när utsläppen börjar minska och om tekniken för att fånga och lagra koldioxid kommer på plats. Den breda uppslutningen bakom signalerar att klimatutmaningen tas på allvar och att världens länder känner ett gemensamt ansvar för att hejda klimatförändringarna. Men det är nu det stora arbetet börjar: att göra det som krävs för att hejda klimatförändringarna – och det är bråttom. Ett gott internationellt samarbete är avgörande för att nå framsteg. De nationella åtaganden som kommunicerats är långt ifrån tillräckliga för att nå tvågradersmålet och än mindre målet på en och en halv grad. Det kanske viktigaste verktyget för att minska utsläppen av växthusgaser inom EU är utsläppshandelssystemet (EU ETS). Systemet täcker av EU:s utsläpp av växthusgaser. Inom systemet sätts ett utsläppstak, som minskas . Men även om EU nådde noll nettoutsläpp så skulle det inte räcka för att stoppa klimatförändringarna. EU står för av de globala utsläppen medan står för cirka en promille av de globala utsläppen. Nyckeln till ett framgångsrikt klimatarbete ligger i att ställa sig frågan hur vi i och EU kan göra vårt, som vi möjliggör för och driver på övriga världen att göra sitt. Det kanske viktigaste och EU kan bistå med i kampen mot klimatförändringarna är att visa att det går att sänka utsläppen som man har en stark tillväxt. På det nationella planet är det betydelsefullt att och sex andra riksdagspartier enats om målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Grunden för överenskommelsen lades i Miljömålsberedningen och antogs sedan i genom det förstärkta klimatpolitiska ramverket. Överenskommelsen innebär att det finns en bred samsyn kring de klimatutmaningar vi står inför, och den skapar därmed förutsättningar för en långsiktig miljö- och klimatpolitik. Öka ansträngningar för en effektiv klimatomställning För är det en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Lika självklart är det att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik kan växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Effektiva styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag är centrala. Därtill måste vi ta krafttag för att värna havsmiljön. måste också arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till att de globala utsläppsreduktionerna uppnås. vid makten förmådde den tidigare regeringen inte att ta ledningen för minskade utsläpp och en giftfri vardag. Snabba och dåligt förberedda skatteförändringar på exempelvis solel och biodrivmedel har i stället minskat förutsägbarheten och därmed försämrat förutsättningarna för stabila och långsiktiga villkor för aktuella branscher. Dessutom dömdes förra regeringens politik ut som ineffektiv av regeringens egna expertmyndigheter, som och . Under Alliansens tid vid makten minskade utsläppen av växthusgaser, men har trenden brutits och utsläppen ökar igen. Nya initiativ krävs både i och på EU-nivå för att den ekonomiska politiken och miljöomställningen ska understödja varandra. Det är akut att möta klimatförändringarna. Därför är det ytterst viktigt att våra insatser gör största möjliga skillnad. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimathotet och kunna agera föredöme för världen. som vi i EU och UNFCC bör verka för att effektiva insatser för klimatet också görs i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att den som förorenar betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. Teknik för minskade utsläpp De svenska växthusgasutsläppen kommer i huvudsak från transporter och basindustrin. De står vardera för en tredjedel av utsläpp. Här behövs stora insatser. För att minska basindustrins utsläpp krävs betydande teknisk utveckling. Det kan exempelvis handla om att producera fossilfritt stål eller fossilfri betong. Stödet till investeringar i ny teknik ska öka. Sådana innovationer ger effekt både i och globalt. En förutsättning för grön omställning i transportsektorn är att den vilar på flera ben. El, biodrivmedel, vätgas och andra miljövänliga tekniker måste få konkurrera på likvärdiga villkor. Infrastrukturen för att ladda bilar och lastbilar ska byggas ut och stöd till denna utbyggnad ska vara teknikneutralt. vill också se en snabbare omställning inom sjöfart och flyg. Eftersom är ett stort land ska skatter och regler straffa utsläpp, inte avstånd eller resande i sig. En klimatpolitik som ger tydliga resultat är och ska fortsätta vara ett föregångsland inom klimatpolitiken. Vi ska vara det genom ett starkt internationellt engagemang som får direkt globalt genomslag. Men vi ska också vara det genom att visa ledarskap och vara bäst. Här finns ingen motsättning. Genom internationella överenskommelser och inom EU-samarbetet kan påverka andra länder att ta sitt ansvar i kampen mot klimatförändringarna. EU:s utsläppshandel är central i unionens klimatarbete.