ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602242 · 2018-11-07 00:00:00 — för ökad livsmedelsproduktion och levande landsbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt enklare ska kunna beviljas när rovdjur orsakar skador för lantbrukare, och detta tillkännager för regeringen. Nästan bara extremerna hörs i vargfrågan – de som vill värna alla vargars rätt att vara många, leva och ströva fritt, och de som vill bli av med vargen en gång för alla. Men det går att förena hållbar natur med hållbara villkor för människor. Liberalerna vill värna biologisk mångfald och minska rovdjursskador. Liberalerna står bakom att vargen ska uppnå och behålla gynnsam bevarandestatus. Det bevarar vargen, som vi värnar en levande landsbygd. blir dock vargarna fler där de redan är som flest i vårt land. I och mot norska gränsen är den svenska vargstammen bland tätaste. Människor förlorar sina hundar här. Bönder vågar inte ha kvar sin tamboskap. Får dödas, eller blir inte dräktiga efter att de skrämts i hagarna. Tamdjurshållning och en vardag på landet ska inte försvåras. Liberalerna har slagit fast att den regionaliserade rovdjursförvaltningen ska fortsätta och att det är viktigt med bred förankring, särskilt bland människor som lever i rovdjurstäta områden. Vår lagstiftning måste minska illegal jakt, inavelsproblem och rovdjursangrepp. När rovdjur orsakar skador för lantbrukare föreslår vi därför att skyddsjakt enklare ska kunna beviljas . Vi vill även att regionala beslut enklare ska kunna minska vargen i antal där vargarna är som flest. fattade beslut om rovdjurspolitik. Till skillnad från tidigare beslut tog inte bara hänsyn till rovdjuren, utan även till de människor som lever nära vargen. Det var ett viktigt och bra beslut som måste implementeras till fullo. livsmedelsstrategi är tydlig med att livsmedelsproduktionen ska öka. Det förutsätter att människor vågar och vill bo på landsbygden. Mjölkbönder och fårfarmare måste ha goda förutsättningar att förse vårt lands äldreboenden, skolor och med mat. Vi liberaler vill att fler ska kunna bli jägare, vårda naturen och säkra starka viltstammar. ”Tillgång till jaktmarker är viktigt”, står det i vårt partiprogram – det förutsätter att man vågar sig ut med sin hund i skogen. Slutligen ska våra barnbarn växa upp i ett land där det finns vilda djur i skogarna, men också själva våga röra sig i de skogarna. Människor ska kunna bo och arbeta i hela , tryggt kunna ha husdjur, hålla tamboskap, arbeta med skogsbruk och se sina barn leka. Så enkelt är det.
mot · H6022420 · 2018-11-30 00:00:00 — Hedersrelaterat förtryck i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skollagen bör förtydligas samt att rekommendationer bör ses över på detta område och tillkännager detta för regeringen. har i många avseenden kommit långt med jämställdheten. Trots det finns det flickor och kvinnor, pojkar och män i vårt land som inte berörs av de fri- och rättigheter som de har rätt till. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett globalt problem som drabbar framför allt flickor och kvinnor, men också pojkar och män som anses kränka sin familjs heder. Våldet kan vara av psykologisk, social eller fysisk karaktär. Hedersbrott är ofta kopplat till uppfattningar om kön och sexualitet. Att bryta mot gruppens normer kring detta kan utgöra grunden för till exempel trakasserier, misshandel, hot och social uteslutning. Kvinnors och tjejers frihet och självständighet kan upplevas som ett hot mot familjen. Men även pojkarna och männen i gruppen måste leva upp till förväntningar. Det kan handla om krav på heterosexualitet, att bära slöja eller att gifta sig fast man inte vill. Homo-, bi- och transsexuella bryter mot heteronormer och könsroller. Denna problematik måste bekämpas på alla plan och i alla delar av samhället. Skolan är exempel på en sådan plats. Många lärare signalerar om att de behöver stöd och hjälp då denna typ av problematik dyker upp. Men istället för statliga förbud bör en större tydlighet i skollagen utarbetas så att lärare och rektorer med lagen i ryggen ska kunna ges förutsättningar att agera vid misstanke om förtryck och tvång i hederns namn. Skolan måste få vara en frizon. Inga lärare eller pedagoger ska av föräldrar tvingas säkerställa att barn i skola och förskola exempelvis bär sin slöja eller beter sig på ett visst sätt kopplat till heder. Men saknar lärare och pedagoger mandat i tydlig lagstiftning för att kunna säga nej till krav att agera moralpolis. Det behövs även en ökad kunskap hos skolpersonal som möter unga som utsätts för förtryck i hederns namn. Därför bör samtliga skolor ha en handlingsplan för förebyggande arbete, upptäckande och stöd vid misstanke om hedersrelaterat våld och förtryck. Genom att bli bättre på att upptäcka och prata om problematiken kan fler flickor och pojkar leva ett liv i frihet.
mot · H6022421 · 2018-11-30 00:00:00 — Snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av snabbare hantering hos myndigheter och domstolar av tillståndsärenden och tillkännager detta för regeringen. Vi välkomnar införandet, genom riksdagsbeslut , i den nya förvaltningslagen av en sexmånadersgräns för prövning av om beslut då kan tas i ärenden, för vilka beslut då inte redan fattats av myndigheten. Men fler åtgärder behövs för att lagakraftvunna beslut ska kunna fattas snabbare. Långa beslutstider och höga kostnader för ombud och biträden på grund av överklaganden gör att många företag låter bli att ansöka om tillstånd för utveckling av sin näringsverksamhet och för andra ändamål. En bidragande orsak till långa beslutsprocesser i förvaltningsärenden är ett ökat antal överklaganden. Detta beror delvis på att vissa ideella föreningar i allt större omfattning getts överklaganderätt som berörda parter. Vi anser det angeläget att lagakraftvunna beslut i fler förvaltningsärenden ska kunna fattas snabbare och utan överklaganden. Ideella föreningar och andra alltid har möjlighet att inge sina synpunkter i överklagade ärenden till alla instanser som ska besluta i dem. De intressen som de ideella föreningarna och andra organisationer företräder är normalt allmänna intressen som myndigheterna och förvaltningsdomstolarna har skyldighet att beakta. Det är önskvärt att ideella föreningar och andra organisationer ges möjlighet att lyfta fram sina synpunkter och speciella kunskaper redan under prövningen i första instans. Därför är det motiverat med en utveckling mot att vissa ideella föreningars och andra organisationers engagemang tillvaratas i större omfattning som remissinstanser i myndigheters beredning av stora och principiellt viktiga ärenden, men inte som parter i juridisk mening i överklaganden av förvaltningsärenden. Detta kan förväntas bidra till bättre beslutsunderlag, mindre antal överklaganden, till lagakraftvunna beslut och lägre kostnader för alla berörda. Per Åsling (C)
mot · H6022422 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde och tillkännager detta för regeringen. Rester av kolmilor är vanligt förekommande i skogsmarken där träkolsproduktion var en viktig näring för till exempel järnhanteringens behov. I bland annat Bergslagen och har träkol producerats under hundratals år, och där finns rester efter tusentals kolmilor. Utav dessa finns endast ett fåtal registrerade. I samband med skogsbruk får rester av kolmilor inte skadas. Det är svårt och i vissa fall näst intill omöjligt att finna lämningarna i skogen. Ofta är det först när marken rörs som man upptäcker lämningen. Eftersom bevarandevärdet kan ifrågasättas med den stora mängd av kolbottnar som finns är det orimligt och samhällsekonomiskt oförsvarbart att spara alla lämningar orörda för framtiden. I stället vore det bättre att välja ut några typiska exempel, ordentligt märka ut ett antal kolbottnar som sedan registreras, och som lämnas orörda och säkras för eventuella behov av utgrävningar. Övriga lämningar kan då hanteras av dem som förvaltar/äger marken.
mot · H6022423 · 2018-11-30 00:00:00 — Älvdalskan som eget språk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag och tillkännager detta för regeringen. ir ittað-jär för iet krytyr? Ittað-jär ir ien rakke. An-dar rattjin ir it stur, an itjä. Kanstji eð ir ien wep? An swisker rumpun, dar nogär kumb. Representanter för Ulum Dalska och kommun har framfört att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i , och det har motionerats i detta ärende i tidigare utan att det har vunnit något stöd hos regeringen eller . Älvdalskan är nära besläktad med närliggande ovansiljanmål som Orsamål och Våmhusmål, som tillsammans förgrenade sig från fornnordiska . Älvdalskan utmärker sig genom en rad arkaismer och novationer. Bland annat har älvdalskan bevarat ett äldre kasussystem, fornnordiskans stavelsekvantitetssystem med korta, långa och överlånga stavelser. Den har också bevarat ljud som [w] och [ð] och har även som ensam nordisk varietet bevarat fornnordiskans nasala vokaler. Älvdalska ska betraktas som ett eget språk, vilket har konstaterats av en rad experter på området. Det finns likheter mellan situationen för älvdalskan och andra små och utrotningshotade språk i världen. Att garantera en grupp sina språkliga rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet som finns förankrad i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. har barn med älvdalska som modersmål ingen rätt till skolundervisning vare sig på eller i älvdalska. Dessutom är barnens rätt att utveckla och tillägna sig det egna modersmålet förankrad i den svenska språklagen, som tillkom 2009. Älvdalskan, som enbart talas i , anses vara en del av det svenska kulturarvet. Många, både i och utanför , anser att denna språkliga varietet bör bevaras till kommande generationer. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Det bör ges regeringen till känna.
mot · H6022424 · 2018-11-30 00:00:00 — Breddade kriterier för Allmänna arvsfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör överväga att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver och tillkännager detta för regeringen. Allmänna Arvsfonden förvaltar mycket pengar. Dagens inriktning på hur de fördelar bidragen är ganska smal. Enligt deras statuter skall de inrikta sina bidrag till ”projekt som bidrar till att stärka barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Ideella organisationer, föreningar, stiftelser, kommuner, skolor och sjukhus kan få pengar ur Arvsfonden.” Det är givetvis behjärtansvärda ändamål, men inriktningen borde kunna breddas lite så att Arvsfondens medel ytterligare kan bidra till landets utveckling. Det finns många viktiga ändamål i samhället som är i behov av investeringsresurser, främst kopplat till den ideella sektorn. Exempel på organisationer som borde kunna stödjas är de som arbetar med att bevara och utveckla kulturarvet. Ett sådant exempel är Gotlandståget; de har utvecklat ett uppskattat besöksmål kring den gamla smalspåriga järnvägen mellan och . Denna ideella förening bidrar påtagligt med att levandegöra järnvägstraditionen, men står inför stora investeringsbehov som är svåra att finansiera. Jag föreslår därför att staten överväger att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten överväger att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver.
mot · H6022429 · 2018-11-30 00:00:00 — Arvodet för borgerliga vigselförrättare ställer sig bakom det som anförs i motionen om arvodering för borgerliga vigselförrättare och tillkännager detta för regeringen. Borgerliga vigselförrättare utses av landets länsstyrelser. Det är också dessa som ansvarar för att betala ut arvode till vigselförrättarna. så ligger arvodet på /dag och har du flera vigslar på en och kan man få ytterligare /vigsel. Detta arvode har inte räknats upp . Du som vigselförrättare får ingen reseersättning för uppdraget men du kan begära det från det brudpar du ska viga om de inte vill vigas på den plats som kommunen anvisar. Regeringen bör därför utreda möjligheten till att vigselförrättarnas arvode räknas upp med en viss procentsats. Detta för att också göra det möjligt att kunna rekrytera nya vigselförrättare . Regeringen bör också utreda möjligheten till reseersättning för uppdraget. Uppdraget ses som ett hedersuppdrag och ska så fortsätta att göras.
mot · H602243 · 2018-11-07 00:00:00 — Skydd från våld – förtur till bostad för människor som utsatts för hot, våld eller andra övergrepp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 1 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska ålägga bostadsbolagen att ge förtur åt människor som fått skyddat boende till följd av hot, våld eller andra övergrepp och om att denna förtur ska gälla oavsett utsatta människors folkbokföringsadress och tillkännager detta för regeringen. Utsatta människor måste kunna lämna våldsamma relationer, men i praktiken sätter vårt lands bostadsbrist käppar i hjulet. Kvinnor tvingas stanna kvar betydligt längre i skyddat boende än det är tänkt, och kvinnojourer tvingas därför säga nej till andra kvinnor som behöver deras hjälp. Bara i vissa kommuner i ger kommunala bostadsbolag förtur åt våldsutsatta kvinnor. Av de som ger förtur kräver många att kvinnan redan ska vara skriven i kommunen för att kunna få förtur, trots att många misshandlade kvinnor i verkligheten måste flytta till en ny kommun för att vara trygga på väg till förskolan, jobbet eller affären. Bostadsbolagens regelverk skapar stora svårigheter för utsatta människor. Svårigheten att hitta bostad gör att våldsutsatta kvinnor fastnar i det som ska fungera som tillfälliga skyddade boenden hos vårt lands kvinnojourer. Det hindrar dem från att bygga upp ett liv igen. Kanske ännu allvarligare är att andra misshandlade kvinnor därmed inte kan få skydd. tvingas kvinnojourer neka flera tusen kvinnor, eftersom de kvinnor som redan vistas i deras skyddade boenden inte hittar sätt att flytta därifrån. Den som akut behöver lämna en våldsam relation måste kunna hitta ett tryggt boende utan kapitalinsatser. Jag anser därför att kommunala bostadsbolag ska åläggas att ge förtur åt människor som fått skyddat boende till följd av hot, våld eller andra övergrepp. Denna skyldighet kan enligt min mening inte enbart vara förbehållen de egna kommuninvånarna. 1 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag behöver därför ändras.
mot · H6022430 · 2018-11-30 00:00:00 — Friskvårdsbidraget måste gälla för alla företagsformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över en anpassning av regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma och tillkännager detta för regeringen. ”Arbetsgivare kan skatte- och avgiftsfritt ge sina anställda möjlighet till enklare slag av motion och friskvård på arbetsplatsen. Om den anställda har kostnad för till exempel gym, ridlektioner eller annan motion kan arbetsgivaren mot kvitto betala ett skattefritt friskvårdsbidrag om maximalt inklusive moms. Detta är ett totalbelopp som gäller den anställdes utgifter för både motion och annan friskvård. Arbetsgivaren kan i stället för friskvårdsbidrag, eller som ett komplement till friskvårdsbidrag, bekosta och stå för kostnaden för till exempel ett gymkort. Bedömningen av om det är fråga om skattefri personalvårdsförmån ska i dessa fall göras baserat på om aktiviteten är av enklare slag och mindre värde. Vad som är av mindre värde finns inte fastställt som belopp men som exempel ryms ett vanligt årskort på gym inom definitionen. En förutsättning för skatte- och avgiftsfrihet är att erbjudandet om förmånen riktar sig till alla anställda.” (Hämtat från ) Friskvårdsbidraget gäller dock inte för alla. Trots att det är väl känt att fysisk aktivitet bidrar till hälsa och välmående får inte alla tillgång till den skattebefriade motionen. Egenföretagare med enskild firma kan inte ta del av förmånen. Det är bara i aktiebolag som företagaren själv räknas som anställd och skattefritt kan få friskvård betalt av företaget. Den som driver en enskild firma kan få avdrag för kostnad för motion till sina utomstående anställda som finns i firman, men inte för friskvård till sig själv. 425 000 företagare som driver enskild firma får alltså inte del av förmånen, trots att de skapar jobb och bidrar med miljardbelopp i skatteintäkter Det finns självklart inget stöd för att egenföretagare i mindre omfattning än andra är i behov av friskvårdande motion etc. Med stöd i det ovan anförda yrkar jag därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma och tillkännager detta för regeringen.
mot · H6022431 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om reseavdraget och tillkännager detta för regeringen. Det skattefria reseavdraget som gäller är /mil. Denna summa har varit och har inte följt med utvecklingen när det gäller att bensinpriset höjs. Detta är också en fråga kopplat till landsbygden och att man ska kunna bo, leva och verka i hela landet, att antingen bo på landsbygden eller i staden men jobba på annan ort. Regeringen bör utreda möjligheteten till att anpassa den skattefria delen av reseavdraget till nuvarande bensinpris och också se över möjligheten till indexering av reseavdraget.
mot · H6022433 · 2018-11-30 00:00:00 — Likabehandlingsprincip vid statligt stöd för lokal dagspress ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att alla dagstidningar som innefattas av legaldefinitionen ”dagstidning” ska likabehandlas och omfattas av de nya presstödsreglerna och tillkännager detta för regeringen. En fri och obunden dagspress i hela landet har stor betydelse för en fungerande demokrati. Det är av en fundamental betydelse för att säkerställa mångfald inom allmän nyhetsförmedling och opinionsbildning. Lokal nyhetsbevakning genom lokala redaktioner och lokal journalistik är viktigt att säkerställa . fastställde nya former för mediestöd till bland annat dagspressen. Till grund för beslutet låg betänkande 2017/18:KU43. beslut innebar att två nya former av mediestöd infördes. Det ena stödet avser att stärka lokal journalistik i områden som saknar eller har svag journalistisk bevakning. Det andra stödet är ett utvidgat innovations- och utvecklingsstöd. Syftet med stöden är att stärka demokratin genom att främja allmänhetens tillgång till en fri och oberoende nyhetsförmedling i hela landet via en mångfald av allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. De nya stödformerna kan ses som en utveckling mot ett mer teknikneutralt stödsystem som ska omfatta även ett mer långsiktigt hållbart produktions- eller driftsstöd. Vidare förlängdes presstödsförordningens giltighetstid. Utöver detta höjdes driftstödet för hög och medelfrekventa dagstidningar . Däremot gjordes inte motsvarande höjning för de lågfrekventa dagstidningarna, dessa är dagspress som utkommer en eller . Några skäl för denna särbehandling angavs inte i proposition eller utskottsbetänkande. Konsekvensen av detta beslut och ställningstagande innebär en negativ särbehandling av lokal dagspress med utgivning en till på en lång rad orter i . Enligt vårt sätt att se det är det rimligt att alla dagstidningar som omfattas av presstödsförordningen likabehandlas. Uppfyller en utgivare definitionen av en dagstidning, oavsett utgivningsfrekvens, bör tidningen i fråga omfattas av samma driftsstödsuppräkning. Givet likabehandling måste även lågfrekventa tidningar ges motsvarande uppräkning av sitt driftstöd, som hög- och medelfrekventa dagstidningar fick genom beslut, d.v.s. plus .
mot · H6022434 · 2018-11-30 00:00:00 — Pedagogiska tjänster samt fjärrundervisning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge skolhuvudmännen möjlighet att köpa in pedagogiska tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet ämnen som fjärrundervisning tillåts i och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att verka för att varje barn ska ha en trygg skolgång och att varje elev ska klara godkända betyg i skolan. Detta är berikande för våra kommuner och . finns det olika driftsformer och olika storlekar på de skolor som är verksamma och det är något som är bra för den totala skolutvecklingen. finns det skolor som oavsett driftsform och storlek har svårt att leva upp till kraven på att all pedagogisk personal ska vara behöriga och vara anställd av den aktuella huvudmannen. Vissa av de ämnen som har en liten undervisningstid skapar små tjänster, tex slöjd på en mindre skola. Det finns även ämnen där det finns få legitimerade lärare att tillgå i landet, tex vissa språk inom modersmålsundervisningen. Det är svårt att kunna bemanna dessa tjänster med behörig personal och det är inte något som gynnar den enskilda eleven. Alla skolor som arbetar för elevernas bästa behöver få förutsättningar till att bedriva en kvalitativ utbildning. Två sätt att öka förutsättningarna är att tillåta skolhuvudmännen att köpa in pedagogisk personal och att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen. Genom att tillåta huvudmännen att köpa in tjänster till de ämnen som inte är tillräckligt stora för att kunna rekrytera, öppnar det möjligheten för huvudmannen att köpa in en pedagogisk lärare på istället för att anställa en icke behörig lärare på . Genom att ha fjärrundervisning i fler relevanta ämnen så öppnar det upp för att ämnen med få utbildade lärare i landet kan undervisa fler elever i olika skolor. Att använda sig av den digitala tekniken är ett sätt att förbättra tillgången på behöriga lärare i samtliga ämnen. Genom dessa två förslag får fler skolor möjlighet att förbättra kvaliteten för den enskilda eleven.
mot · H6022435 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kraftfull regionalisering och tillkännager detta för regeringen. Landets länsstyrelser har funnits . Till en början var länsstyrelserna uppgift att sköta polismyndigheterna i varje län, se till att lag och rätt följdes m.m. Länsstyrelserna är en statlig myndighet och ska vara regeringens förlängda arm ute i länen. har flera landsting gått över och bildat regioner och också tagit över ansvar för miljö, regionutveckling, kultur m.m. Till regionerna sker ju också val och de styrande i folkförsamlingen sitter inom regionens gränser. För att makten ska komma närmare medborgare och invånare bör regeringen utreda möjligheten till att låta regionerna ta över ett större ansvar för de uppdrag som länsstyrelserna har. En del av uppdragen kan också föras över till kommunerna och en del av ansvaret bör kanske fortfarande ligga kvar på staten. I dessa församlingar finns folkvalda politiker som på ett annat sätt kan bevaka och fatta beslut kring frågor som rör invånarna i regionerna.