mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — Bättre utbildning för nyanlända Förenkla plan- och byggregler Minska/avskaffa förmånliga skatteregler (t.ex. ränteavdrag) Källa: : Economic Policy Reforms 2018 – Going for Growth Interim Report. På lång sikt avgörs vår välståndsutveckling dels av teknikutvecklingen i världen i stort, alltså hur den s.k. teknikfronten utvecklas, samt hur nära vi ligger denna teknikfront. Som ett litet land har svårt att påverka den globala teknikutvecklingen annat än i vissa begränsade sektorer. Däremot kan vi påverka hur snabbt tar till sig ny teknik och hur väl de befintliga resurserna utnyttjas. Att produktivitetsutvecklingen i världsekonomin har varit svag det är ett problem också för , men något som vi har väldigt svårt att påverka. Att dock verkar ha tappat mark – vad gäller utvecklingen av tillväxt per capita – i förhållande till andra liknande länder och att denna negativa utveckling ser ut att fortsätta är däremot ett politiskt misslyckande. För att vända denna utveckling krävs en politik som bättre värnar tillväxtförutsättningar och som möjliggör reformer som också på lång sikt ser till att utvecklas väl. tillväxtpolitik består av tre delar. Fler arbetade timmar genom att det blir mer lönsamt att arbeta så att fler går från bidrag till arbete, fler går från deltid till heltid, och fler äldre som jobbar längre. Ökade investeringar i infrastruktur, forskning, utbildning och bostäder. Ökad produktivitet genom förbättrade förutsättningar för entreprenörskap och innovation, mer lönsamt att investera och enklare att anställa. Delarna beskrivs kortfattat nedan tillsammans med viktigaste reformer på respektive område. Figur 20 BNP per person i som andel BNP per person i andra avancerade ekonomier Källa: samt egna beräkningar. Arbete är grunden för välstånd En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska jobba mer. Det kanske allra viktigaste på lång sikt är att få fler att ta det första steget in på arbetsmarknaden. Gör de det är chansen betydligt större att de fortsätter att arbeta. Det är också viktigt att de som arbetar också kan arbeta mer. Det gäller inte minst att få fler kvinnor att arbeta heltid och att få fler att vara beredda att jobba extra när så behövs. Det gäller framför allt i ett läge med stor arbetskraftsbrist där det inte minst i offentlig sektor är svårt att få tag på tillräckligt många lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare. Vi har av samma anledning inte heller råd att säga nej till den resurs som de äldres kompetens utgör, utan de som orkar och vill bör också förmås att arbeta längre upp i åldrarna. Höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. är det avgörande för en fortsatt tillväxt och för ett konkurrenskraftigt näringsliv att fler människor väljer att utbilda sig och att arbeta mer. Utan flit, utbildning och entreprenörskap skapas inga högkvalificerade jobb. I förlängningen krävs det också att fler människor arbetar fler timmar för att finansiera välfärden. har efter regeringens skattehöjningar återigen världens högsta marginalskatter. Inkomstskattehöjningar slår mot 1,4 miljoner löntagare. Fyra av tio barnmorskor och poliser berörs av minskad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Detta vill ändra på. Vi anser inte att breda yrkesgrupper som lärare och sjuksköterskor ska behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Det första steget tas genom att brytpunkten för statlig skatt höjs med motsvarande . Genomförs detta 2019 innebär det att brytpunkten går vid en månadslön på i stället för vid som är planerat. Vid mandatperiodens slut kommer brytpunkten efter vårt förslag – givet normal uppräkning – vara . Förändringen beräknas kosta och förväntas öka antalet helårsarbetskrafter med 4 500 när redan sysselsatta ökar sin arbetstid. Ökade investeringar som bygger starkt Den offentliga sektorns investeringar är av stor betydelse för samhällets välfärd och utveckling. Därför behövs en politik för ökade investeringar i infrastruktur, forskning, utbildning och bostäder. En fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens. Det handlar om både väg och järnväg. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion, en införd flygskatt och löfte om en lastbilsskatt innan mandatperiodens slut är bara några exempel. Det är en politik som inte har råd med. Genom kloka infrastrukturinvesteringar kan vi bygga ett mer hållbart transportsystem som blir mer sammankopplat och mer konkurrenskraftigt. I ljuset av detta är det även viktigt att stärka kopplingen mellan bostadsbyggande och infrastruktur. Nya tekniska lösningar och innovationer hjälper oss att nå dit och politik tar sin utgångspunkt i detta. står transportsektorn för en tredjedel av våra samlade klimatutsläpp. Vi har ett ansvar för att säkerställa att vi minskar utsläppen från samtliga trafikslag på ett kostnadseffektivt sätt. Men vi tror inte att straffskatter som hindrar människors mobilitet är rätt väg att gå. Vi tror i stället på smarta styrmedel såsom reduceringsplikten och på stöd till nya bränslen och ny teknik så att vi kan fortsätta resa och frakta varor utan att skada klimatet. föreslog i vårt alternativ till infrastrukturplan totalt på vårt transportsystem –2029, vilket är en historiskt hög nivå. Vi ville öka järnvägsunderhållet med och satsade totalt mer på vägunderhåll än vad regeringen gör i den nationella transportplanen. Vi vill därför fortsatt öka anslaget till vägunderhåll med . Det vore en viktig satsning eftersom har varnat för risken att kommer att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan och att delar av vårt vägnät blir sämre om inte underhållet prioriteras. Vi vill också öka användningen av samhällsekonomiska analyser av infrastrukturinvesteringar genom att inrätta ett transportpolitiskt råd. Flyget är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang och för att binda ihop vårt avlånga land. bidrar flyget till koldioxidutsläpp som får särskilt negativa konsekvenser eftersom de sker på hög höjd. anser att flyget bör bära mer av sina miljökostnader, men regeringens flygskatt är inte ett lämpligt sätt att göra det. Flygskatter, utformade som den svenska med en fast avgift per resenär, har visat sig ha negativa samhällsekonomiska effekter och har mycket liten positiv effekt på klimatet. Det är inte flygresorna som är farliga, utan det är flygens utsläpp som vi måste minska. Det kan man göra genom att satsa på innovation för en grön omställning av flyget. Då måste styrmedlen vara smart utformade så att branschens innovationskraft inte hämmas. Inrikesflyget står också för en mindre del av de skadliga utsläppen, det är genom effektiva styrmedel för utrikesflyget som verklig skillnad kan åstadkommas. För att uppnå det krävs dock internationella överenskommelser, och vill ta initiativ till att omförhandla de internationella konventioner som styr flygsektorn för att komma åt klimatutsläppen. Regeringen har även aviserat och genomfört kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobbet, skolan och träningen. Skola, högre utbildning och forskning I en modern ekonomi är humankapital den kanske viktigaste produktionsfaktorn. En skola som rustar eleverna med kunskap är den enskilt viktigaste faktorn för att vi ska kunna fortsätta vara ett rikt land med höga välfärdsambitioner för alla. Investeringarna börjar redan i förskolan. Därför vill att alla barn till föräldrar som är beroende av försörjningsstöd och är arbetslösa ska ha rätt till förskola . Vi vill också satsa på mer kunskap i lågstadiet, per dag, och ökad undervisningstid i svårare ämnen, bl.a. Reformerna för skolan beskrivs mer i detalj i kapitel 7.4.3. För den kunskapsintensiva industrin är högskolan särskilt viktig. Trots en omfattande satsning på antalet platser i högre utbildning ser vi fortsatta utmaningar för företagen att få tillgång till specialistkompetens. Detta beror till stor del på att utbildningskvaliteten har fallit och att resurserna per student fördelas på ett sätt som premierar kvantitet framför kvalitet. Därför vill vi bl.a. reformera högskolans resurstilldelningssystem. Ett innovativt näringsliv förutsätter också omfattande satsningar på forskning. hävdar sig väl som forskningsnation, och starka forskningsmiljöer har vuxit fram i samverkan mellan högskoleväsendet och kunskapsintensiva företag. tilltar den internationella konkurrensen. Kostnaderna för att flytta även forskningsverksamhet över nationsgränserna har minskat. Många länder, också utanför OECD-området, ökar sina satsningar på forskning och utveckling och försöker förmå företag att lägga sina investeringar i forskning inom det egna landets gränser. Det gäller inte minst växande asiatiska ekonomier. En moderatledd regering kommer alltid att prioritera resurser till forskning, och vi vill stärka universitetens basanslag för forskning för att öka kvaliteten. I en värld där tillväxten och jobbskapandet blir alltmer koncentrerat geografiskt och globalt är en välfungerande bostadsmarknad en förutsättning för att möjligheterna ska kunna tas till vara fullt ut. Människor behöver kunna flytta dit de högavlönade jobben finns och företagen behöver kunna få tag på kompetens oavsett var den finns. Stela mark- och byggregler, en dysfunktionell hyresmarknad och skatteregler som missgynnar rörlighet hämmar tillgången på bostäder och håller också tillbaka tillväxten. har bostadsbyggandet visserligen ökat i . Anledningen är dock inte regeringens förda politik, utan det beror snarare på rådande högkonjunktur, en positiv arbetskraftsutveckling och på alliansregeringens tidigare reformer. Trots detta anger 255 kommuner att de har ett underskott på bostäder, och bara en enda kommun säger sig ha ett överskott. Nuvarande byggtakt når heller inte upp till de 600 000 nya bostäder som enligt behövs till 2025. I de senaste prognoserna verkar också investeringarna i bostadsbyggande mattas av . Det är fortfarande osäkert vilka konsekvenserna blir av regeringens förstärkta amorteringskrav som infördes , men har sänkt prognoserna för antalet påbörjade bostäder från 68 000 till 60 000 . är i stort behov av bostadspolitiska reformer, i synnerhet eftersom regeringen har varit mycket obenägen att genomföra de förändringar som krävs – behovet av reformer har fått stå tillbaka för en återgång till statliga subventioner, trots att dessa varken efterfrågats eller används i någon större omfattning. Sanningen är att den svenska bostadsmarknaden är dysfunktionell, varför utmaningarna är många både på kort och på lång sikt. Dels bör det befintliga beståndet nyttjas bättre, dels krävs åtgärder som ger ett ökat byggande. En seriös bostadspolitik behöver utgå från människors olika behov och önskemål samt vara transparent och strukturellt hållbar på lång sikt. Eftersom nyproduktionen utgör av det totala bostadsbeståndet krävs betydligt mer än en fortsatt hög byggtakt. Alla olika aspekter av bostadspolitiken bör tas upp för en seriös diskussion. vill därför nå en bred politisk överenskommelse över blockgränsen, med utgångspunkt i att systemet delvis behöver förändras i grunden. Rörligheten i det befintliga beståndet behöver öka, produktionskostnaderna behöver minska, planprocesser och överklagandeprocesser behöver bli kortare och vägarna in till det ägda boende behöver bli fler. Flyttskatterna bör ses över i stort, och ett första steg är att se över systemet med uppskov efter försäljning av bostäder. I synnerhet behövs reformer som möjliggör för hushåll med låga inkomster att, på ett acceptabelt avstånd från arbetsmöjligheter, finna bostad till ett åtkomligt pris eller hyresnivå. Det krävs om vi ska kunna minska riskerna för hemlöshet, främja integrationen, förbättra förutsättningarna för fler att få arbete och för att fler unga ska kunna flytta hemifrån för att studera. En välfungerande bostadspolitik är därför avgörande för ett sammanhållet . behöver hushållens fortfarande snabbt ökande skuldsättning motverkas för att värna finansiell stabilitet och makrostabilitet. Den långsiktiga välståndsökningen kommer dock inte främst från ökade resurser utan genom att dessa resurser används på ett smartare och mer effektivt sätt. Det handlar om hur nya idéer och ny teknik genereras och tas om hand, hur förutsättningarna för att starta och driva företag ser ut och att framgångsrika idéer premieras. Helt enkelt hur förutsättningarna för företagande och entreprenörskap ser ut. politik för företagande och entreprenörskap utgår från insikten att det endast är ett fåtal nystartade företag som växer snabbt och kan bidra till tillväxt i någon större omfattning. Vi vet också att dessa företag är svåra att identifiera på förhand. Därför är statens främsta roll att skapa ett generellt gott klimat för investeringar, företagande och entreprenörskap. Våra reformer kan sorteras in under fyra underrubriker. Mer lönsamt att driva företag En förutsättning för att det ska skapas nya företag är att avkastningen av företagande ska kunna var god. Personer som startar framgångsrika nya företag har ofta andra möjligheter att försörja sig, och då kan inte skatten på den som lyckas vara alltför hög. Därför motsatte sig höjningen av skatten på fåmansbolag som regeringen aviserade och därför föreslår vi nu en sänkning av beskattningen vid generationsväxling. För att stärka svenska företags kompetensförsörjning bör även ett nytt regelverk för kvalificerade personaloptioner införas. Ett första steg vore att utöka storleken för vilka företag, både vad gäller antal anställda och balansomslutning, som kan använda sig av personaloptioner. behöver reglerna omfatta ännu fler företag. Därför vill vi tillsätta en utredning som ser över hur reglerna för personaloptioner kan göras mer generösa och omfatta större bolag med beaktande av och risken för skatteläckage. Kostnaden att driva företag i form av exempelvis regelkrångel och avgifter bör också sänkas. Därför vill vi se sänkta trösklar för att anställa, uppdra till myndigheter att regelförenkla genom regleringsbrev, förenklad uppgiftsinlämning, kortade handläggningstider, förenklade regler kring generationsväxling m.m. Dessutom vill vi öka möjligheten att komma tillbaka genom att reformera rekonstruktionslagstiftningen. Ökade möjligheter till entreprenörskap Ökad konkurrens och större möjligheter till entreprenörskap i fler sektorer bidrar också till ökad tillväxt. Av- och omregleringar av statliga monopol och reglerade sektorer har varit en starkt bidragande orsak till att har utvecklats väl sedan 1990-talskrisen. Att det finns privata alternativ i välfärden gör att nya idéer prövas och förbättrar även den service som de offentliga alternativen erbjuder. En mångfald av utförare bidrar alltså till kvaliteten i välfärden. På samma sätt kan flera aktörer och perspektiv inkluderas när det gäller att skapa förutsättningar för att fler ska få jobb. Ökad tillgång till kapital Tillgången till riskkapital i är generellt relativt god och det finns inte något generellt behov av ökat riskkapital. Det finns dock fortfarande behov som marknaden inte löser, framför allt finansiering i tidiga skeden. Där finns det skäl att staten är med och medfinansierar i vissa fall. Trots detta går av det statliga kapitalet till företag i expansionsfas eller i mogna företag, där flertalet privata aktörer är aktiva, medan företag i såddfas endast erhöll . De statliga insatserna behöver därför prioriteras till tidiga skeden. Dessutom vet vi för lite om vilka stöd som ger effekt eller inte. På samma sätt som när det gäller infrastrukturinvesteringar vill därför att stöden utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Alla stöd ska utformas så att de kan utvärderas, och Tillväxtanalys görs till utvärderingsmyndighet. Förbättrad tillgång till kompetens För att fullt ut kunna utnyttja potentialen hos snabbväxande företag att skapa jobb och tillväxt behöver de kunna attrahera och behålla kompetent personal. För att underlätta för mindre företag att konkurrera om högkvalificerad personal vill göra systemet med personaloptioner mer fördelaktigt. I en globaliserad ekonomi ökar också behovet av att kunna rekrytera kompetens från andra länder. Därför vill vi underlätta för arbetskraftsinvandring av kvalificerad arbetskraft. Goda villkor för landsbygden Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Det är självklart för oss att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas. Städerna klarar sig inte utan landsbygden. De gröna näringarna såsom jordbruket, livsmedelsproduktionen och skogsbruket är viktiga grundstenar för en livskraftig landsbygd. Regeringens politik gör det svårare att leva i många delar av . Höjd bensinskatt, ny flygskatt, minskat RUT-avdrag och förslag om en lastbilsskatt är några exempel på förslag som drabbar eller riskerar att drabba hushåll och företag. Dessutom ser vi hur äganderätten naggas i kanten och hur det försvårar för såväl skogsbruk som jordbruk. Det är fel väg framåt. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden i stället stärkas. Vår politik är bättre för landsbygden. Med den kommer företag att kunna växa, och människorna som lever på landsbygden kommer att få större möjligheter att bo kvar där de trivs och har sina liv. Finansiell stabilitet är en förutsättning för en hållbar samhällsekonomi och en viktig grund för den ekonomiska politiken. Finansiella kriser får som regel stora negativa konsekvenser för samhällsekonomin och de offentliga finanserna. Ett väl fungerande finansiellt system möjliggör hög sysselsättning och god tillväxt, fördelningspolitik för ett samhälle som håller ihop och stabiliseringspolitik för att dämpa konjunkturens effekter för hushåll och företag. Sårbarheter kopplade till det finansiella systemet utgör en av de största riskerna för den makroekonomiska stabiliteten. Utlåningen till hushåll har ökat . I många länder har snabba kreditexpansioner följts av finansiella kriser. har en stor, koncentrerad och sammanlänkad banksektor. Det innebär att en finansiell kris kan bli mycket kostsam och att problem i en bank snabbt kan sprida sig till hela det finansiella systemet. Bankerna bör själva bära kostnaden för de risker de tar. Banker och hushåll behöver ha tillräckliga buffertar för att säkra motståndskraft. Banker som ändå får problem ska hanteras på ett sätt som skyddar skattebetalarna och minimerar negativa effekter på den reala ekonomin. Det är också centralt att skuldsättningen inte ökar på ett sätt som medför makroekonomiska obalanser. Betydande framsteg har gjorts sedan finanskrisen. Skärpta krav på bankernas kapital- och likviditetsbuffertar har stärkt banksystemets motståndskraft, som bolånetak och amorteringskrav bidrar till en mer balanserad kredittillväxt och gör hushållen mindre sårbara. Det är av stor vikt att följa utvecklingen av hushållens skuldsättning och ha beredskap att vidta ytterligare åtgärder om skuldsättningen skulle fortsätta att öka, för att säkra att ekonomin utvecklas på ett balanserat sätt. Under det kommande decenniet kommer automatisering och digitalisering att leda vägen för strukturomvandlingar i ekonomin. Med en ökad grad av automatisering och digitalisering, tillsammans med stora framsteg inom artificiell intelligens (AI), spår många ett i grunden förändrat samhälle. AI har potential att förändra världen lika mycket som internet, baserat på teknik som redan finns tillgänglig. Framtida ekonomisk tillväxt bygger till stor del på att lyckas fånga upp den produktivitetsökning som utvecklingen kommer att kunna erbjuda. Digitaliseringen innebär en framväxt av helt nya tjänster och innovationer som kan skapa jobb och tillväxt och i förlängningen leda till ökat välstånd. har goda förutsättningar att anamma och använda digitaliseringens möjligheter till vår fördel. Då vi är en öppen och exportberoende ekonomi i en globaliserad värld med en växande tjänstesektor skapar det möjligheter att stärka vår konkurrenskraft. är ett teknikvänligt land där många ser fördelarna med ny teknik och vi har en väl utbyggd infrastruktur med hög grad av uppkoppling. På ett övergripande plan driver digitaliseringen fram kostnadseffektiva lösningar som gör att vi kan få en ökad och bättre välfärd för varje investerad krona, vilket är en vinst för samhället i stort såväl som för den enskilde medborgaren. Vi tror att digitalisering och AI kan skapa stora nyttor för och att det i längden är en helt nödvändig utveckling för att vi ska klara våra välfärdsåtaganden. Digitalisering av samhället är med andra ord inte målet utan medlet för att även ska kunna vara en stark och konkurrenskraftig välfärdsstat i en alltmer globaliserad värld. Kraven på informationssäkerhet och säkerhetsskydd har höjts och förändrats som en konsekvens av den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och den tilltagande digitaliseringen. En av digitaliseringens stora fördelar är hur den effektiviserar samhället genom att tillgängliggöra information. Den ökade mängden information inskärper dock vikten av att informationen som finns tillgänglig skyddas. på Transportstyrelsen var på många sätt en väckarklocka för att arbetet kring informationssäkerhet i och inte minst på våra svenska myndigheter behöver förbättras. vill upprätta ett forskningsinstitut med uppgift att bedriva forskning om AI:s roll i dagens och framtidens samhälle. Målet är att institutet ska bli en ledande aktör för forskning inom området och att ska vara världsledande på att dra nytta av den artificiella intelligensens möjligheter i samhället. För att det ska vara möjligt är det även viktigt att vi arbetar för att öka tillgängligheten till data. 7.1.3 Alla som vill och kan jobba ska kunna få ett jobb Trots en god konjunktur, stark efterfrågan på arbetskraft samt en ökande sysselsättning har matchningen på arbetsmarknaden försämrats sedan finanskrisen. Arbetsgivarna får allt svårare att hitta den arbetskraft de söker, vilket leder till att rekryteringar i allt fler fall uteblir och takten i sysselsättningsökningen dämpas. Till viss del kan den försämrade matchningen förklaras av att de som står utan jobb i allt högre grad tillhör grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Andelen som tillhör utsatta grupper på Arbetsförmedlingen uppgår nu till tre av fyra inskrivna arbetslösa och fortsätter att öka. [9] Men visar nya studier att en stor del av försämringen inte kan förklaras av en förändring i de arbetssökandes sammansättning. Sammantaget drar slutsatsen att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande utformning inte är lämpat att hantera den nuvarande situationen. Den behöver läggas ned och ersättas med en ny statlig matchningsfunktion. Att en allt större andel av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden ställer stora krav på utbildningsväsendet. Det behövs goda möjligheter till utbildning och fler studievägar som snabbare leder till arbete. Vägen in i kommer för många av dem som kommit hit att gå genom en föreläsningssal. Vi har därför förslag på hur delar av den gymnasiala yrkesutbildningen ska förändras och hur fler vuxna som kommer hit utan gymnasieutbildning från sina hemländer ska kunna få en yrkesutbildning. Inte minst välfärden har ett stort behov av nya medarbetare .