mot · H6022315 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att vara ett grönt föregångsland inom naturvänligare jordbruk med ökad areal ekologiskt jordbruk och mer naturbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att vara ett grönt föregångsland inom naturvänligare skogsbruk med ökade arealer med naturvårdsinriktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett omställningsstöd för hyggesfritt skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett särskilt stöd för artskyddsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa miljökraven för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s jordbrukspolitik ska inriktas på att öka miljö- och klimatnyttan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka miljöersättningen till ängs- och betesmarker inom landsbygdsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda omställningen till ekologiskt jordbruk så att vi når målet att av jordbruksmarken brukas ekologiskt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den svenska växtförädlingen så att utsäde som är anpassat till vårt klimat och pågående klimatförändring utvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka de ekonomiska satsningarna på skyddet och skötseln av värdefull natur och göra dem långsiktigt hållbara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa efterlevnaden av förbudet mot att slänga tillbaka fångad fisk i havet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda fisket efter ål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda destruktiva fiskemetoder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja ambitionerna när det gäller att skydda värdefulla havs- och kustområden och säkerställa att skyddet är jämnt utspritt över landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de orörda älvarna och vattendragen ska bevaras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga städerna hållbart med satsningar på grön infrastruktur, skydd av närnatur samt satsningar på allemansrätten och det vardagliga friluftslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på att naturvården kommer in tidigt i alla processer för samhällsplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den biologiska analfabetismen genom att satsa på forskning, artkunskap i skolan och förskolan, naturskolor och utomhuspedagogik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det obligatoriskt med rapportering om påverkan på biologisk mångfald i företagens hållbarhetsredovisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för den kommande översynen av läro- och kursplanen se över hur skolan skulle kunna ge större kunskaper om naturen, såsom att kunna namnge de vanligaste växterna och djuren, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kraven i offentlig upphandling så att offentlig konsumtion inte leder till förlust av hotade arter, t.ex. genom avverkning av regnskogar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som tittar på olika möjligheter för hur utrotningshotade och skyddsvärda arter ska kunna skyddas i svensk lag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polis och åklagare bör prioritera allvarlig och organiserad jaktbrottslighet samt införa ett arbetssätt som minskar genomströmningstiden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta, utveckla och stärka miljömålsarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara ledande i att verka för att det blir nya skarpa mål i samband med förhandlingarna om konventionen om biologisk mångfald och tillkännager detta för regeringen. Det är en väl utbredd kunskap att klimatförändringarna är en alarmerande global fråga. Jämför vi klimathotet med en annan planetär utmaning – arternas överlevnad – så är situationen ännu mer alarmerande där. När det gäller den biologiska mångfalden har vi redan passerat motsvarande nivå för klimatets 1,5-gradersmål. Därför behöver frågorna upp på varje beslutsfattares bord – föreslår nu en bredare satsning på en kraftfull naturpolitik. måste utsläppen av klimatgaser minska kraftigt. Vi har ett Parisavtal med skarpa mål, en svensk klimatlag på plats och ett stort engagemang bland företag, kommuner, organisationer och enskilda. Med samma beslutsamhet måste vi ta oss an hotet mot arterna. Att till och med ge ett nytt namn på det politiska området – naturpolitik – är den markering som behövs för att ge tillräckligt stort fokus på uppgiften. presenterade Världsnaturfonden WWF ”Living Planet ”. Antalet vilda ryggradsdjur har minskat på mindre än . Vi förlorar arter i en takt som är 100 till 1 000 gånger snabbare än normalt, och forskarna kallar det för den sjätte massutrotningen. Några av de hot som finns mot arterna är att djur- och växtarternas livsmiljöer försvinner, men även överfiske, för högt jakttryck och ett intensivt jord- och skogsbruk tränger ut arterna från landskapet. Artmångfalden är en av våra ödesfrågor och trots all kärlek till skogar, sjöar och hav som finns i det här landet är hotet mot arterna relativt okänt. När WWF i en Sifoundersökning frågade svenskarna så underskattade problemet. är det få elever som känner till en bofink. Utan namnen på arter är naturen hotad, skrev författarna klokt . Vi behöver öka kunskapen och medvetenheten om naturen på alla nivåer i samhället, från individ till nation. För att kunna förstå hur vi människor är en del av naturen, behöver vi återetablera kontakten med den. Artkunskap och artskydd bör vara en naturlig del av undervisningen i alla skolor; barn och ungdomar måste få möjligheten att lära sig de vanligaste fåglarna, träden och blommorna i vårt land. Företagen har jobbat med klimatfrågorna, men måste mer fokus läggas på biologisk mångfald. I varje hållbarhetsredovisning bör företagets effekter på naturen och den biologiska mångfalden utvärderas, och steg måste tas för att skydda och återskapa naturen. Lika självklart som det finns behov av klimatstrateger, finns det också ett behov av naturstrateger som vet hur biologisk mångfald påverkas av olika beslut. Den rödgröna regeringen har bidragit starkt till ett ökat skydd av natur, men vi måste också fokusera på vad som händer i resten av landskapet. behöver en naturpolitik som gynnar de miljöhjältar som skapar en rik natur genom sitt sätt att sköta marken. I jordbruket måste ersättningarna till naturvårdande insatser öka; i skogsbruket behöver de utvecklas. För att få ett gott liv även får vi inte begränsa planetens rikedom. Artrikedomen är det som ytterst bygger vår välfärd. Ändå tar de flesta livet för givet. Vore det inte för att ekosystemen producerade bördiga jordar, rent vatten, ren luft och mat, skulle jorden vara en obeboelig plats. Frågan om biologisk mångfald är både lokal och global, och det krävs starka internationella mål för att stoppa arthotet och det krävs handlingskraft och mycket ”business as unusual” för att de svenska miljömålen ska kunna nås. Låt oss inspireras av det arbete som har gjorts på klimatområdet. Vad vi behöver är ett internationellt ledarskap med ett internationellt bindande avtal kring jordens artrikedom. Och har en god chans att ta på sig ledartröjan och visa vägen. 2020 ska ett nytt globalt om den biologiska mångfalden förhandlas fram, och där tänker vi göra allt vi kan för att förhandla fram ett bindande avtal med skarpa och konkreta mål. Vi önskar att detta avtal blir minst lika känt som klimatavtalet, men för det behövs ett engagemang från hela samhället. Politiska förslag för en kraftfull naturpolitik. Grönt föregångsland inom jord- och skogsbruk Dagens skogsbruk är inte hållbart och samhällets fastställda mål för skogsmarken uppnås inte, detta gäller såväl miljökvalitetsmålet ”Levande skogar” som miljökvalitetsmålet ”Ett rikt växt- och djurliv”. är cirka 1 800 skogslevande arter upptagna på rödlistan över hotade arter. Det finns också brister i efterlevnaden av den lagstadgade miljöhänsynen vid slutavverkning. behöver en ny och hållbar skogspolitik – inte minst på grund av tilltagande miljö- och klimatutmaningar och ökad efterfrågan av skogsråvara. eftersträvar en skogspolitik med höga ambitioner för skydd av områden för att bevara djur- och växtarter och värdefull natur. Enligt ett etappmål för att nå miljökvalitetsmålen ska av land- och sötvattensområden bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system. Men områdesskydd räcker inte för att uppfylla nationella och internationella miljömål – en omställning till ett hållbart brukande av skogsmarken är också nödvändig. Genom Aichimålen har förbundit sig att förvalta områden som används till skogsbruk hållbart så att bevarande av biologisk mångfald garanteras. vill se en utveckling av brukningsmetoder som skapar skogar med olikåldriga träd, lövinslag och kvarlämnad död ved. Hyggesfria skogsbruksmetoder bör främjas då de har fördelar för biologisk mångfald, för friluftslivet och för rennäringen. Klimatanpassningsåtgärder måste också införas, med erfarenhet från de stora skogsbränderna. För detta krävs inte bara insatser av den enskilde skogsbrukaren utan en mängd åtgärder i skogsindustrin. I det naturliga skogslandskapet var störning i form av brand, översvämningar och bete vanligt och många arter är beroende av dessa företeelser som till stor del har upphört. betades skogsmarken i stor utsträckning av människans boskap och av naturliga vilda gräsätare. Eftersom många arter är anpassade till olika former av störning är naturvårdande skötsel, som exempelvis naturvårdsbränning och skogsbete, helt avgörande för att bevara vissa arter. Hur viltstammarna förvaltas har stor betydelse. Insatser för att öka kunskap och intresse för ett hållbart brukande och nya brukningsmetoder behöver öka både bland privata markägare och skogsbolag. Rådgivning och ekonomiska styrmedel kan öka intresset för och möjligheten till frivillig miljöhänsyn. Det finns ett stort ideellt engagemang som är viktigt att ta tillvara. Ett skogsbruk där det ensartade och likriktade skogsbruket som bygger på ett fåtal träslag, med utbredda kalavverkningar och ohållbara markberedningar, är den dominerande modellen är en förklaring till att vi missar miljömålet ”Levande skogar”. Det finns dock mycket bra exempel bland skogsbrukare som frivilligt avsätter skog och genomför naturvårdande skötsel. Vi ser positivt på det och anser att det finns stor potential att skala upp möjligheterna med rätt politiska förslag. En omställning måste ske av alla stora skogsaktörer, och de måste få hjälp av ett regelverk som främjar ett mer hållbart skogsbruk. Hållbarheten behöver bygga på alla tre hållbarhetsaspekter – ekonomisk, ekologisk och social hållbarhet. Skogen är värdefull för . Oavsett om man är aktiv inom skogsnäringen, tar del av den i friluftslivet eller uppskattar den för dess enorma naturvärden är detta tydligt. Att värna den fantastiska naturen och dess värden sitter djupt i den svenska folksjälen. Skogen stabiliserar klimatet samt rymmer en rik biologisk mångfald och minnesvärda upplevelser. Den ger oss dessutom förnybart material som behövs i det hållbara samhällsbygget. Hus ska byggas, transportsektorn ska bli fossilfri. Den allra största delen av skogsmarken i brukas och är så kallad produktionsskog. Trots att allt mer värdefull natur skyddas genom regeringens satsningar och frivilligt skydd, kommer brukad skog även fortsättningsvis att dominera. När efterfrågan på skogsråvara ökar, stiger därför behovet av att skogsbruket i sig är hållbart: det måste bedrivas inom ramen för miljömålen, genom att vara variationsrikt och ta hänsyn till hotade arter, men även när det gäller den sociala hållbarhetsaspekten. Hyggesfritt skogsbruk innebär att skogen brukas utan kalhyggen. Det gör att skogskänsla finns kvar, att förutsättningarna för bevarande och biologisk mångfald blir bättre och att besöksnäringen på landsbygden gynnas. Regeringen 2014–2018 stärkte rådgivningen för markägare om att bruka hyggesfritt. Den bör utvidgas och dessutom bör en satsning göras på ett särskilt omställningsstöd för hyggesfritt skogsbruk. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. På liknande sätt som när en jordbrukare vill gå över från konventionellt jordbruk till ekologiskt, ska en skogsägare kunna få stöd för omställningen till hyggesfritt. Läget för många växt- och djurarter är akut. Artskyddslagstiftningen ska bidra till att bevara den biologiska mångfalden och vara tydlig och rättssäker. Regeringen bör låta utreda ett särskilt stöd för artskyddsåtgärder, exempelvis genom att bredda stödformen naturvårdsavtal. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. På så vis kan existerande ersättningar för områdesskydd kompletteras med en ersättning för den som tar ett extra stort ansvar för att gynna fridlysta arter i sitt skogsbruk. Svenska staten äger mycket skog genom statliga bolag och myndigheter. Dessa aktörer ska självklart vara föredömen. Den rödgröna regeringen –2018 beslutade att två av de stora skogsägande myndigheterna ska bruka mer hyggesfritt. måste ytterligare steg tas. Miljökraven på största skogsägare bör höjas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Det statliga bolaget ska öka andelen hyggesfritt och få ett glasklart uppdrag att arbeta för att uppnå miljömålen. Avverkning ska ske i produktionsskog, inte naturskog. Vi anser även att tydligare ska beskriva de allmännyttiga målen, såsom att uppnå det nationella miljökvalitetsmålet ”Levande skogar”, och att detta framöver ska prioriteras i verksamheten framför det marknadsorienterade målet. bör också ha en målsättning om att skydda av den produktiva skogsmarken per skogsregion. Jordbruket är en mångfasetterad näring som har både positiv och negativ påverkan på miljön. Utan jordbruksnäring kommer vi inte ha några möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålet Rikt odlingslandskap och kommer att bli ett mörkt, förbuskat land. Jordbruket har sannerligen mött upp samhällets krav på effektivisering och rationalisering. Specialisering har i sig vissa baksidor. Från våra åkrar läcker näringsämnen och bekämpningsmedel; jordbruket är en stor energikonsument. Åkerbruket har blivit mycket storskaligt och de småbiotoper och kantzoner som är viktiga för jordbrukslandskapets växt- och djurarter har trängts undan. Vissa ganska vanliga fågelarter som är bundna till jordbrukslandskapet, som tofsvipor och sånglärkor, har blivit mer ovanliga. För att gynna dessa arter har det utvecklats metoder i det storskaliga jordbruket, t ex lärkrutor, för att kompensera tillbakagången. Det är dock ganska ovanligt, och det är få växt- och djurarter som varit i fokus för sådana åtgärder. Utan bönder ingen hävd Vårt öppna kulturlandskap är helt beroende av fortsatt hävd. Igenväxning är en av de största faktorerna till att arter rödlistas i , och av de rödlistade kärlväxterna i är knutna till jordbruksmark. Denna igenväxning och förbuskning sker i stora delar i , på grund av att många lantbruk har lagts ned. Detta är en mycket negativ utveckling som främst ses i och i skogs- och mellanbygder. Detta är områden som är missgynnade i den nuvarande jordbrukspolitiken, där i erhåller ett betydligt högre arealstöd än vad områden i mellersta och norra gör. anser att EU:s jordbrukspolitik ska inriktas på att öka miljö- och klimatnyttan. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi vill uppnå det bland annat genom att minska gårdsstöden och öka miljöstöden i landsbygdsprogrammet. Därigenom skulle lantbruket i områden som hotas av förbuskning kunna överleva. Vi anser också att miljöersättningen till ängs- och betesmarker bör höjas inom ramen för landsbygdsprogrammet. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi anser också att byråkratin i landsbygdsprogrammet och andra miljöstödsplaner behöver minska. Det ska vara lätt att göra rätt för den enskilda lantbrukaren. Utan mular ingen mångfald För att klara de högkvalitativa värdena i odlingslandskapet måste våra betesmarker hävdas av mular. I och med att de högsta naturvärdena ofta finns på magra, marginaliserade marker är det ofta svårt för bonden att få en ekonomi i köttproduktionen från sådana marker. Men att klara den biologiska mångfalden är ett ansvar som inte bara ligger på den enskilda bondens axlar. Det är ett gemensamt ansvar, och samhället har, genom miljö- och landsbygdsprogrammet, möjlighet att gå in med riktade betesersättningar till dessa marker. Genom tydligare marknadsföring av köttet från dessa djur finns det också möjlighet att få ut ett merpris från marknaden. Därigenom hävden och den biologiska mångfalden, både genom att konsumenten handlar köttet från djuren samt även tack vare att samhället ersätter bonden för den samhällsnytta som de betande djuren utför. Ekologiskt lantbruk har ett flertal fördelar, och en ökad utveckling av det konventionella lantbruket till ett ekologiskt lantbruk är viktigt för en hållbar utveckling på landsbygden. Ekologiskt lantbruk leder till ökad biologisk mångfald och artrikedom. Främst beror det på att ekologisk odling bygger på varierade växtföljder och att kemiska bekämpningsmedel inte används. Genom att ekologiska djur utfodras med mer grovfoder (hö och ensilage) än konventionella djur blir större andel på den ekologiska gården bevuxen med vall. Andelen vall är t.ex. fyra gånger så stor på ekologiska gårdar som på konventionella gårdar i södra slättbygder. gynnar den biologiska mångfalden genom att den är en flerårig gröda jämfört med spannmål. Bristen på vallodling i slättbygden är ett avgörande skäl till minskningen av insekter och fåglar. Ekologisk odling är därför av stor vikt för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Genom att kemisk bekämpning inte används i ekologisk odling är det en viktig åtgärd för att minska användningen av bekämpningsmedel. Ekologisk odling har en viktig pedagogisk effekt genom att i hela landet vara ett gott exempel som visar att det går att odla alla grödor utan användning av bekämpningsmedel. Med tanke på att bekämpningsmedel från jordbruket mycket ofta återfinns i ytvatten i våra intensiva jordbruksbygder är det av stor vikt att arealerna av ekologisk odling ökar. Bekämpningsmedlen har en stor påverkan på växt- och djurliv i jordbrukslandskapet. Groddjurens omfattande tillbakagång har bland annat kopplats till bekämpningsmedel, förutom att livsmiljöer försvunnit. vill påskynda omställningen till ekologiskt jordbruk så att vi når målet att av jordbruksmarken ska brukas ekologiskt. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. För att nå detta mål vill vi bland annat utöka stödet för de lantbrukare som vill ställa om till ekologisk produktion. Den rödgröna regeringen höjde stödet med och aviserade då ökade satsningar 2019 och 2020. I övergångsbudgeten ligger nivån kvar på nivån . vill höja stödet så att det går i linje med den avisering som gjordes i BP18. Biologisk och genetisk mångfald förutsättning för robust lantbruk Mångfald utgör grunden för djuravel och växtförädling. Variationen är avgörande och gener från traditionella raser och sorter ger möjlighet till urval och utveckling vid förädlingsarbete . Denna tillgång av gener som finns i traditionella djurraser och växtsorter men även i vilda växter och djur kan ha betydelse för framtidens livsmedelsförsörjning och vid utveckling av nya grödor eller odlingsmetoder. Den svenska växtförädlingen måste stärkas så vi får fram utsäde som är anpassat till vårt klimat och våra förutsättningar. Det minskar behovet av växtskyddsmedel. Forskning och utveckling om avel och växtförädling behöver ytterligare stärkas så att lantbruket får tillgång till raser och sorter som till exempel kan klara klimatförändringarna och deras effekter. Detta behöver ge regeringen tillkänna som sin mening. Skydda och ta hand om värdefull natur Ökat skydd av natur är helt avgörande för att nå nationella och internationella miljömål. För att nå etappmålet om biologisk mångfald i miljömålsarbetet behöver av land- och sötvattensområden samt av områden skyddas eller på annat sätt bevaras . I är av landarealen (inklusive sötvatten) lagstadgat skyddad enligt . Det är dock en mycket liten andel av naturen som är skyddad utanför det fjällnära området, vilket innebär att en låg andel av andra naturtyper är skyddad. I internationella jämförelser rankas högt när det gäller miljöpolitik generellt, men när det gäller andel skyddad natur ligger vi betydligt lägre. I regeringsställning har gjort rekordstora satsningar på skydd och skötsel av natur, vilket har gjort att har stigit i rankingen. Vi vill göra ytterligare satsningar för att nå målen och säkerställa att biologisk mångfald bevaras. Vad gäller skyddet av skogen är det särskilt viktigt att prioritera skydd för urskog och gammelskogarna. Vi anser att det måste finnas tillräckligt med medel avsatta i framtida budgetanslag för att nödvändiga ersättningar ska kunna betalas ut. I jordbruket måste ersättningarna till naturvårdande insatser öka; i skogsbruket behöver de delvis öka och framförallt utvecklas. Den markägare som tar ansvar för naturvården ska kunna kombinera detta med god ekonomi för sin näringsverksamhet. Sammanfattningsvis vill vi stärka de ekonomiska satsningarna på skyddet och skötseln av värdefull natur och göra dem långsiktigt hållbara. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. För alla skyddade områden utformas skötsel- och bevarandeplaner som beskriver hur området ska tas om hand. är många skötselplaner gamla. Vi vill att planerna ska uppdateras på ett sätt som stärker biologisk mångfald och ökar människors tilltro till och acceptans för samhällets skydd av värdefull natur. Skydda värdefulla havs- och kustområden Skyddet av områden är viktigt för att bevara och utveckla den biologiska mångfalden, fisket och friluftslivet. Med i regering har andelen skyddat hav fördubblats och har nått arealmålet på . Vi vill ytterligare höja ambitionerna och säkerställa att skyddet är jämnt utspritt över landet. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Den största utmaningen handlar om kvaliteten på skyddet. är fiske och trafik sällan reglerat i reservat. Särskilt bottentrålningen behöver förbjudas i skyddade områden. När vi skyddar mer förväntas kvalitetsarbetet behöva mer resurser. Stränderna är en viktig miljö för många arter som strandnära byggande fortsatt är ett problem för växter och djur. vill fortsatt värna strandskyddet, öka tillsynen och satsa på ökad miljöövervakning av strandmiljöer. Bevara de orörda älvarna vill värna skyddet av de orörda älvarna och vattendragen. finns sammanlagt 42 vattendrag som skyddas mot vattenkraftsutbyggnad enligt 4 kap. 6 §. Av dessa benämns älv, , och som nationalälvar, men skyddet är detsamma för alla älvar som omfattas av det.