mot · H6022587 · 2018-11-30 00:00:00 — Principer för en flexibel och jämställd föräldraförsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en ny modell för föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett jämställt, barnvänligt och föräldravänligt land. En central del av detta är att det finns en väl utbyggd och offentligt finansierad barnomsorg som gör att föräldrar kan kombinera jobb och föräldraskap under barnens uppväxt. En annan hörnsten är rätten till betald föräldraledighet, alltså det system som utgörs av föräldraförsäkringen tillsammans med lagstiftningen om föräldraledighet. Det är detta system som denna motion inriktar sig på. För ett liberalt och feministiskt parti som Liberalerna är detta frågor som på ett självklart sätt tillhör politikens huvuduppgifter. För resursstarka familjer med goda nätverk går det naturligtvis oftast bra att hitta lösningar som fungerar bra i vardagen även utan offentligt finansierad föräldraförsäkring och barnomsorg. Det är annorlunda för familjer med svag ekonomi och svaga nätverk. Vi liberaler är stolta över att har en generös föräldraförsäkring, och vi har också tagit striden för en väl utbyggd barnomsorg. Det ska vårt land ha också i fortsättningen. Men alltför länge har debatten om föräldraförsäkringen handlat om förändringar inom ramen för dagens system. är det att ta ett kliv tillbaka för att analysera om det är dags att göra större förändringar. Föräldraförsäkringen infördes och har varit oförändrad i sin principiella konstruktion. Det som har ändrats har varit försäkringens längd och ersättningsnivå samt att vissa perioder öronmärkts för respektive vårdnadshavare. I övrigt har de grundläggande strukturerna varit bestående, trots att det gått dess och stora samhällsförändringar har inträffat. har synen på mäns och kvinnors ansvar i föräldraskapet förändrats i grunden. Kvinnors deltagande i arbetslivet har ökat mycket kraftigt. I internationell jämförelse ligger i topp vad gäller kvinnors förvärvsfrekvens. Likaså råder i princip full behovstäckning i barnomsorgen för barn och uppåt. När föräldraförsäkringen infördes var det många föräldrar som var tvungna att stanna hemma längre än så, helt enkelt för att alternativ saknades. De föräldrar som stannar hemma när barnen är större gör det av eget val och av andra skäl. Detta betyder dock inte att kvinnors och mäns utnyttjande av föräldrapenningen är likartat. är uttaget av föräldrapenning starkt könsuppdelat. tog kvinnor ut av föräldrapenningdagarna, mot för männen. Den långsiktiga trenden går visserligen i utjämnande riktning, men utvecklingen är mycket långsam. Att tiden hemma med barnen är så ojämnt fördelad mellan kvinnor och män får konsekvenser på många olika sätt. Det påverkar föräldramönstren inom familjen och kan också påverka omvärldens förväntningar, till exempel i förhållande till skolan eller föräldrarnas arbetsgivare. Det påverkar barnets bild av föräldraskap och barnets uppfattningar om hur sysslor och ansvar förknippas med kön. Men också föräldrarnas ekonomiska situation påverkas. är deltidsarbete i huvudsak något som kvinnor ägnar sig åt. Detta mönster grundläggs oftast i samband med att barnen kommer. Men långvarigt deltidsarbete blir för många kvinnor en deltidsfälla. Det är då som löneskillnaderna mellan män och kvinnor börjar växa. Skillnaden i livsinkomst påverkar kvinnors ekonomiska villkor och därmed deras självständighet livet ut. Kvinnor har i genomsnitt väsentligt lägre pensioner än män – i genomsnitt har kvinnor en pension motsvarande av männens. Det är i huvudsak kvinnor som drabbas av en tillvaro som fattigpensionär. Dagens konstruktion av föräldraförsäkringen har uppenbara nackdelar. Den kan utnyttjas – ända fram till dess att barnet fyller – och kan tas ut i så små portioner som åt gången. Föräldraledighetslagstiftningen ger föräldrar rätt att gå ner till deltid ända tills barnet kommit upp i lågstadieåldern. Möjligheten att gå ner till deltid används i huvudsak av kvinnor, medan män mycket snabbare går tillbaka till full arbetstid. Därmed befästs en traditionell könsuppdelad arbetsfördelning. Den ena föräldern – oftast en kvinna – tar huvudansvaret för föräldraskapet i vardagen, medan den andra föräldern – oftast en man – tar större ansvar för familjens försörjning. Eftersom det oftast är kvinnor som går ner till deltid upprätthålls det könsmönster som kvinnor förlorar ekonomiskt på. arbetade av de förvärvsarbetande kvinnorna deltid, men av männen. Skillnaden är stor nog, men till detta kommer att de flesta män som jobbar deltid inte gör det som en följd av föräldraskapet. I stället arbetar männen deltid i början av sitt vuxenliv (20–) samt när pensionen börjar närmar sig (55–). Jämförs i stället enbart siffrorna för deltidsarbete för föräldrar med hemmavarande barn blir skillnaderna i deltidsarbete ännu större. Vi vill bryta denna inlåsningseffekt på arbetsmarknaden. Naturligtvis finns det många som vill arbeta deltid och kommer att göra det också i fortsättningen, men vi vägrar blunda för att de stora skillnaderna i deltidsarbete mellan kvinnor och män förstärker en ojämställd arbetsfördelning och är en avgörande del i den ekonomiska ojämställdhet som finns kvar i . Dagens konstruktion av föräldraförsäkringen bidrar till att upprätthålla detta. Vi konstaterar också att dagens föräldraförsäkring utgår från den traditionella kärnfamiljen där båda föräldrarna lever tillsammans. Det gör att föräldraförsäkringen inte är anpassad till att familjer ser ut på många olika sätt. Det behövs en modern föräldraförsäkring som också inkluderar regnbågsfamiljer och familjer där föräldrarna har gått in i nya relationer. Föräldraförsäkringen är inte heller anpassad till företagares villkor. Detta ger avtryck i form av att föräldrar som är egenföretagare tar ut väsentligt färre föräldrapenningdagar än andra, trots att de är med och bidrar till systemet. Det finns alltså många skäl till att våga pröva en större översyn av föräldraförsäkringen och anpassa den till dagens samhälle. Vi har utgått från följande principer. För det första: Föräldraförsäkringen ska utgå från barnets behov av trygghet och anknytning under den första viktiga tiden. Barnperspektivet måste därför vara vägledande. Föräldraförsäkringen finns därför att föräldrarna ska kunna stanna hemma så att barnet får en trygg anknytning till föräldrarna under den allra . För det andra: Föräldraförsäkringen ska ge inkomstskydd när föräldrarna är hemma den , och sedan underlätta en trygg återgång till arbetsmarknad och förvärvsarbete. En väl utformad föräldraförsäkring ska i första hand ge föräldrar möjlighet att vara lediga när barnen är små. Det är dit det offentliga ekonomiska stödet ska koncentreras. Om föräldrar sedan väljer att vara hemma på hel- eller deltid när barnen börjat skolan är det något som de själva avgör utan att det nödvändigtvis ska finansieras med skattemedel. För det tredje: Föräldraförsäkringen ska underlätta och stimulera till ett jämställt föräldraskap. Vår uppgift som liberaler är att möjliggöra att varje människa oavsett kön har samma förutsättningar när de gör sina val. Dagens utformning av föräldraförsäkringen befäster i stället traditionella könsmönster. Med våra förslag vill vi skapa drivkrafter för ett jämnare uttag, och vår vision är att utvecklingen leder fram till ett samhälle där vårdnadshavare delar lika på föräldraledigheten. För det fjärde: Föräldraförsäkringen ska vara flexibel och ta hänsyn till att familjer är olika. Många lever i kärnfamilj. Andra har gått vidare till en ny relation, och barnens bonusförälder kan vara en väl så viktig person i deras liv. Vissa lever i regnbågsfamiljer. En del är anställda, andra är företagare eller frilansar. har den politiska debatten om föräldraförsäkringen i huvudsak handlat om hur många dagar som ska vara öronmärkta åt vardera vårdnadshavaren. Även om detta är en fråga av stor betydelse, så är det en fråga som rör sig helt och hållet inom ramarna för dagens system. I denna motion vill vi pröva tankar kring ännu mer grundläggande förändringar av föräldraförsäkringen. Vi vill ha en ny modell. I stället för en mycket lång föräldraförsäkring med partiellt inkomstskydd vill vi ha en kortare försäkring med mycket bättre inkomstskydd. Vi vill ta bort möjligheten att ta föräldrapenning i taget, men vi öppnar i stället för helt nya former av flexibilitet och valfrihet. Vi vill komma till rätta med de mekanismer som skapar en deltidsfälla, men ger i stället föräldrarna nya möjligheter att anpassa längden och nivån på försäkringen utifrån sina egna önskemål. Vi stärker drivkraften till jämställt ansvarstagande genom en mer generös vab-ersättning. Den svenska föräldraförsäkringen är världens mest ambitiösa offentliga ersättningssystem för föräldrar som är hemma med sina barn. Totalt handlar det om i statsbudgeten. Vi anser att detta är en riktig prioritering. Därför lägger vi inte fram denna motion med avsikten att göra besparingar. I stället har vår strävan varit att visa hur detta betydande belopp skulle kunna användas på ett annorlunda sätt som innebär att föräldraförsäkringen blir mer modern, flexibel och jämställd. Det tjänar barnen, föräldrarna och jämställdheten på. 1 Färre föräldrapenningdagar och samma ersättningsnivå Vi vill stärka inkomstbortfallsprincipen så att föräldraförsäkringen verkligen blir vad den är tänkt som – en försäkring för förlorad inkomst. Därför ska de 90 så kallade lägstadagarna tas bort. består föräldraförsäkringen av totalt , varav ger inkomstskydd och inte ger det. Ersättningen för de är knuten till den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) och ger ett inkomstskydd på av SGI upp till en årsinkomst på 10 prisbasbelopp, det vill säga en månadsinkomst på . Om barnet har två vårdnadshavare är med sjukpenningbaserad ersättning öronmärkta för vardera vårdnadshavaren. Under föräldraförsäkringens sista ges i stället ersättning på så kallad lägstanivå, per dag. Vi anser att denna avtrappning i föräldraförsäkringen är olycklig. Föräldrapenningen ska skydda mot förlorad inkomst, och de skattemedel som används på lägstanivå bör i stället användas till att ge SGI-baserad inkomst under en betydligt . I klartext betyder detta en kortare föräldraförsäkring men med bättre inkomstskydd. Det stärker barnfamiljernas ekonomi under föräldraledigheten som föräldrarnas anknytning till arbetsmarknaden stärks. 2 Öka valfriheten: två alternativa spår i föräldraförsäkringen Barnfamiljer är olika och har olika behov och prioriteringar. Medan vissa föräldrar vill vara hemma med barnen vill andra kunna återgå till förvärvsarbetet lite tidigare. Men dagens föräldraförsäkring ger lika många dagar till alla föräldrar, oavsett om de efterfrågar just det antalet eller ej. Vi vill i stället öka barnfamiljernas valfrihet genom att inspireras av den norska modellen. I kan föräldrarna välja nivå på ersättningen, vilket i gengäld påverkar antalet föräldradagar. Norska föräldrapar kan välja mellan att få av lönen i ersättning eller av lönen . Vårt förslag är att en liknande valfrihet införs i . Vi vill införa en möjlighet att välja mellan en kortare försäkring med högt inkomstskydd och en lite längre försäkring med lägre inkomstskydd. Det alternativ som väljs gäller båda vårdnadshavarna. Vårt riktmärke är att ersättningsgraden ska vara i det kortare spåret och i det längre. Ersättningstaket behålls på dagens nivå på 10 prisbasbelopp, det vill säga en månadslön på (2019). Erfarenheterna från tyder på att en kortare men generösare föräldraförsäkring stärker kvinnors anknytning till arbetsmarknaden och därmed förbättrar den ekonomiska jämställdheten. I är det totalt sett av mammorna som väljer i ersättningsnivå, och dessa kvinnor har också starkare anknytning till arbetsmarknaden. Intressant nog har det dessutom blivit allt fler som väljer av lönen i ersättning, även om ersättningsperioden då blir kortare. Utvärderingar tyder på att detta kan bero på att i ersättning blir mer lönsamt för familjeekonomin, men även på att föräldrarna anser att även den kortare föräldraledigheten trots allt är tillräcklig. finns det också möjlighet för andra barnfamiljer att välja längre föräldraledighet, genom att det går att välja ett längre spår med lägre ersättning. Den enda valfrihet som finns i dagens föräldraförsäkring är att föräldrarna har möjlighet att fördela ett visst antal dagar mellan sig. Vårt förslag ökar flexibiliteten på ett nytt sätt, och stärker därmed familjernas valfrihet. De föräldrar som tjänar mycket lite eller som helt saknar sjukpenninggrundande inkomst får inte ersättning knuten till sjukpenninggrundande inkomst. I stället ges föräldrapenning på grundnivå, som är per dag. Även för dessa föräldrar bör valfrihet finnas mellan två spår. Vårt riktmärke är att det nya grundbeloppet blir för föräldrar som väljer det kortare spåret och för det längre. Genom att välja det kortare spåret får alltså dessa föräldrar bättre hushållsekonomi än under föräldraledigheten. stärks deras drivkrafter att gå vidare till förvärvsarbete genom att föräldrapenningen tas ut . I sammanhanget bör det uppmärksammas att det har blivit allt vanligare att löntagare via kollektivavtal inom olika sektorer på arbetsmarknaden får ett extra tillägg för att täcka inkomstförluster vid föräldraledighet. Ersättningen kallas föräldrapenningtillägg (FPT) eller föräldralön. Ersättningen förekommer på stora delar av arbetsmarknaden men skiljer sig åt i utformning mellan olika kollektivavtal. Det har visat sig att föräldrar som får extra ersättning vid föräldraledighet också har en benägenhet att ta längre föräldraledighet än andra föräldrar. Föräldrapenningtillägget/föräldralönen finns i huvudsak i två former. Extra ersättning baserad på lönesumman upp till taket i föräldraförsäkringen, dvs. ges påslaget , . Normalt handlar det om i extra påslag. Ersättning baserad på lönesumman ovanför taket i föräldraförsäkringen. Denna form av föräldrapenningtillägg/föräldralön syftar alltså till att ge ett bättre inkomstskydd till föräldrar som har medelhöga eller höga inkomster. De avtalsreglerade ersättningarna till föräldrar bygger på frivilliga överenskommelser på arbetsmarknaden. I praktiken har arbetstagarsidan avstått från löneutrymme för att i gengäld förbättra inkomstskyddet för arbetstagare. Vår modell till ny föräldraförsäkring får vissa följder för de avtalsreglerade försäkringarna. När det införs en möjlighet att få statlig föräldrapenning på av lönen upp till 10 prisbasbelopp försvinner en viktig del av motivet till avtalsbaserad ersättning för denna del av lönen. För den del av lönesumman som överskrider 10 prisbasbelopp påverkas däremot inte ersättningsnivån med vårt förslag. Hur de avtalsreglerade försäkringarna påverkas av den nya reformen är något som ytterst avgörs mellan de avtalsslutande parterna. Det ankommer alltså inte på ett politiskt parti att styra detta. Dock konstaterar vi att det frigörs ett potentiellt löneutrymme om det inte längre behövs lika många avtalsreglerade tilläggsförsäkringar, vilket blir fallet med vårt förslag. 3 Stramare tidsgränser för föräldrapenning Vi vill förkorta den tidsperiod då föräldrapenningen kan utnyttjas. Vårt förslag är att merparten av föräldrapenningdagarna kan användas till dess att barnet fyllt . Återstoden ska kunna användas till utgången av det år då barnet blivit skolpliktigt, det vill säga i och med att förskoleklassen nu blir obligatorisk. Denna princip gäller oavsett vilket av de två spåren i föräldraförsäkringen som föräldrarna väljer. Att vi vill skärpa tidsgränserna beror på att vi vill satsa resurserna de behövs mest. Föräldraförsäkringens främsta syfte är att ge föräldrarna möjlighet att vara hemma med barnet , när anknytningen mellan föräldrar och barn grundläggs och barnet behöver få en trygg start i livet. Så länge barnet inte är skolpliktigt ska föräldrarna därför kunna ta ut föräldrapenning, men med särskild tyngdpunkt på de allra viktigaste första åren. Det är däremot olyckligt att föräldrapenning kan tas ut långt efter att barnet har börjat skolan. kan föräldrar spara totalt med föräldrapenning ända tills barnet fyller , och ta ut denna föräldrapenning i taget. Då fungerar föräldraförsäkringen som ett sätt att finansiera en arbetsfördelning inom familjen som går ut på att en förälder är hemma eller går ner i deltid medan en annan arbetar. Vår förändring skapar också större enhetlighet i reglerna mellan föräldrar som bor i och föräldrar som flyttar hit. Den migrationspolitiska överenskommelsen 2015 innehöll bland annat en punkt om att begränsa föräldrapenningen för de föräldrar som kommer till efter barnets tvåårsdag. Detta har genomförts i lagstiftning som innebär att antalet föräldrapenningdagar begränsas till totalt för föräldrar som kommer till under barnets andra levnadsår, och totalt för föräldrar som kommer till efter barnets tvåårsdag. Begränsningen av föräldraförsäkringen för nyanlända har till syfte att båda föräldrarna snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden. Den bidrar också till att fler nyanlända barn tidigt börjar förskolan, vilket också detta är positivt för integrationen eftersom förutsättningarna för snabb svenskinlärning är som störst när barnen är små. Om barnen har språket med sig när de börjar skolan ökar deras möjligheter att uppnå kunskapsmålen. Vårt förslag innebär att ungefär samma begränsningsregel gäller för alla föräldrar efter barnets tvåårsdag. Därmed uppnås en mer enhetlig lagstiftning för alla föräldrar och alla barn, oavsett födelseplats. Samma argument om att förbättra anknytningen till arbetsmarknaden gäller för alla föräldrar. 4 Lika många öronmärkta dagar som Liberalerna gick till val 2014 på att införa en tredje öronmärkt månad till vardera föräldern. Detta har genomförts, och antalet öronmärkta dagar har därmed ökat per förälder. I vårt förslag ingår inte att öka antalet öronmärkta dagar ytterligare. Däremot leder vårt förslag till att en större procentandel av föräldraförsäkringen blir öronmärkt. 5 Fler gemensamma dagar vid barnets födelse För att stimulera till mer jämställt föräldraansvar ökas antalet dagar då den andra föräldern kan vara hemma vid barnets födelse med tillfällig föräldrapenning (de så kallade gemensamma dagarna vid barns födelse eller adoption) från tio till femton. 6 Utöka rätten att överlåta dagar till tredje person Verklighetens barnfamiljer ser ut på många olika sätt. Många barn växer upp med båda sina biologiska föräldrar. Andra barn har föräldrar som gått in i nya relationer, och barnets bonus- eller extraföräldrar kan under barnets uppväxt fylla en mycket viktig roll som barnets extraförälder. Det finns barn som växer upp i regnbågsfamiljer där barnets mamma och medmamma, pappa och medpappa bildar en familjehelhet som inte får plats i dagens alltför snäva regelverk. Vi vill öka valfriheten och anpassa föräldraförsäkringen efter verkligheten. Familjer ser ut på olika sätt, men barnets behov av närhet och trygghet till de vuxna som tar föräldraansvar är detsamma. Därför vill vi att rätten att ge de överlåtbara dagarna till tredje person ska förbättras så att både make/maka och sambo ska kunna ta ut föräldrapenningdagar. Detta skapar ökad flexibilitet för många familjer, och kan även indirekt vara betydelsefullt ur ett företagarperspektiv eftersom många egenföretagare har svårt att ta ut föräldrapenning. Vi välkomnar att det finns en riksdagsmajoritet för denna förändring och att lagändringar kan väntas träda i kraft (bet. 2018/19:SfU11). 7 Ändrade deltidsregler för föräldraledighet och föräldrapenning Vi vill stimulera till ett mer jämställt föräldraskap även när det handlar om att gå ner till deltid. Därför vill vi se över reglerna för rätten att gå ner i arbetstid under småbarnsåren. Vidare ska reglerna för deltidsuttag av föräldrapenning förändras. Vi anser att föräldrapenning ska kunna tas ut med hel dag eller halv dag. Därmed avskaffas möjligheten att ta ut föräldrapenning på tre kvarts dag, en kvarts dag och en åttondels dag. För många familjer är det ett naturligt beslut att gå ner i deltid när barnen har kommit. Det ger mer tid med barnen och underlättar i vardagen när hämtning och lämning på förskolan ska kombineras med förvärvsarbete. Rätten att gå ner till deltid utnyttjas dock mycket ojämnt. Som tidigare nämnts är det i huvudsak kvinnor som går ner till deltid, och de fortsätter i många fall också att arbeta deltid långt efter att barnen börjat skolan. Män går däremot sällan ner till deltid som en följd av att de har blivit föräldrar. Detta samspelar med de mycket generösa reglerna för att ta ut föräldrapenning på deltid. kan föräldrapenning tas ut med hel dag, tre kvarts dag, halv dag, en kvarts dag eller en åttondels dag. På detta sätt kan ersättningen användas , och särskilt för att dryga ut inkomsten för de föräldrar som går ner till deltid. (Den lagstadgade rätten att gå ner till deltid gäller dock alla föräldrar fram till dess att barnet fyllt , oavsett om vårdnadshavaren har föräldrapenning kvar att ta ut eller ej.) Här finns ett jämställdhetspolitiskt dilemma som behöver erkännas. Det är visserligen rätt att föräldrar ska ha lagstadgad rätt att gå ner till deltid under de viktiga småbarnsåren. Det är också rätt att föräldrapenningen ska kunna tas ut i mindre delar än heldagar, eftersom detta underlättar ekonomiskt för deltidsarbetande. De ekonomiska förlusterna av att långvarigt arbeta deltid blir dock betydande, och effekterna av detta kommer att synas hela livet eftersom pensionen blir betydligt lägre av deltidsarbete. Särskilt gäller detta den kollektivavtalsbaserade tjänstepensionen. Skillnaderna i livsinkomst mellan kvinnor och män beror i mycket hög utsträckning på att kvinnor arbetar betydligt mer deltid än män. Dagens föräldraförsäkring gör det förmånligt att gå ner till deltid , och stärker därmed de drivkrafter som upprätthåller dessa skillnader mellan kvinnors och mäns ekonomiska villkor. Vi vill att föräldrapenningen ska vara ett inkomstskydd för den som tar ledigt hela eller större delen av tiden för att vara hemma med sina barn. Det finns däremot inte samma skäl att använda föräldrapenningen som extra inkomstförstärkning för den som i huvudsak jobbar. Därför föreslår vi att föräldrapenning ska kunna tas ut med hel dag eller halv dag. Möjligheten att ta ut föräldrapenning på tre kvarts dag, en kvarts dag och en åttondels dag avskaffas därmed. 8 Tydligare samordning mellan föräldraledighet och föräldrapenning Reglerna för föräldraledighet och föräldrapenning regleras i två olika lagstiftningar, och relationen mellan dessa är komplicerad. Vi vill skapa en bättre och tydligare samordning. Grunderna är förhållandevis tydliga. Lagstiftningen om föräldraledighet ger den anställde rätten att vara ledig från jobbet, medan lagstiftningen om föräldrapenning handlar om rätten till inkomstersättning från staten medan föräldern är ledig. Den som tar ut föräldrapenning har rätt till ledighet i motsvarande mån. Under barnets spädbarnstid – eller noga räknat – har vårdnadshavaren också en ovillkorlig rätt att vara ledig oavsett om han eller hon tar ut föräldrapenning eller ej. Reglerna ser annorlunda ut efter att barnet har fyllt 18 månader. Då har vårdnadshavaren i princip bara rätt till föräldraledighet på heltid han eller hon tar ut föräldrapenning. Däremot finns, som tidigare nämnts, en rättighet för föräldern att gå ner till deltid oavsett om han eller hon tar ut föräldrapenning eller ej. Skillnaden mellan föräldraledighet och annan ledighet är att en förälder har lagstadgad rätt till heltidsledighet de dagar han eller hon begär detta, så länge ledigheten aviseras tillräckligt i förväg. Vidare kan föräldrar vara heltidslediga men bara ta ut t.ex. tre hela föräldrapenningdagar. Detta förlänger tidsperioden då föräldrarna är borta från arbetsmarknaden genom att använda föräldraförsäkringen. har arbetsgivare små möjligheter att veta om föräldrar verkligen har föräldrapenningdagar kvar att ta ut.