ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021662 · 2018-11-28 00:00:00 — Miljökrav vid köp av generika ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöpåverkan vid framställning av generika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att globalt ska arbeta för att minska miljöpåverkan vid framställning av generika och tillkännager detta för regeringen. har det vid ett flertal tillfällen uppmärksammats att miljöhänsynen vid framställning av kopior på läkemedel, så kallade generika, är sämre än i de fabriker som producerar originalmedicinen. , med andra ord , publicerade forskare från en studie[1] som bekräftade detta. Forskarteamet hade fått läkemedelsföretags tillåtelse att följa tillverkningskedjan av läkemedel, alltifrån produktion av olika aktiva substanser till färdigt läkemedel. De fann då att av originalläkemedlen framställdes i länder med bra miljölagar och god kontroll av desamma, medan motsvarande andel generika som tillverkades under dessa förhållanden var . Detta är mycket oroväckande resultat. Inte minst då det gäller tillverkning av antibiotika inom generikasystemet, där det till och med har upptäckts fall där antibiotika släppts rätt ut i naturen, från produktionsanläggningarna, och därmed riskerar att bidra till resistensutvecklingen. I samband med offentliga upphandlingar av generika finns möjlighet att ställa miljökrav. Däremot vore det rimligt att ställa krav på miljöhänsyn på de generikaprodukter som köps inom EU. Detta måtte ge regeringen tillkänna. [1] .
mot · H6021663 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera turordningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Utanförskapet är ett av vår tids största problem. Som politiker har vi därför ett stort ansvar att ta tillvara alla de verktyg som finns tillgängliga i syfte att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. En väl fungerande arbetsmarknad är direkt beroende av vår förståelse för, och vår reaktion på, de systemfel som finns på arbetsmarknaden. Trots omfattande insatser som alliansregeringen genomförde för att sänka trösklarna och underlätta för lågt utbildade, utrikes födda och unga att komma i jobb finns det fortfarande mekanismer inom dagens regelverk som motverkar detta. Forskning (bland annat av professor vid Linnéuniversitetet) visar tydligt att dagens turordningsregler är ett av de hindren. I rapporten effekter, som utkom , analyserar , professor i nationalekonomi, vilka effekter som ”sist in först ut”-principen har haft. Han konstaterar bland annat: att dagens regelverk kring anställningsskydd utformades sedan att de företag som kunde använda sig av undantagsreglerna ”skapade fler jobb, hade högre produktivitet och lägre sjukskrivningar än liknande företag som inte fick göra undantag” att undantagsreglerna skapade en ”tillväxtbarriär” eftersom företag blev mindre benägna att öka sin personalstyrka till över tio anställda att de större företagen har möjlighet att kringgå lagstiftningen om anställningsskydd genom att anlita bemanningsföretag. Med tanke på den trögrörliga arbetsmarknad som utmärker uttrycker professor också farhågor om hur gällande lag om anställningsskydd kommer att påverka utrikes föddas möjligheter att få ett arbete. Även diskuterade frågan i sin slutrapport, och menade att ”grupper med svag ställning på arbetsmarknaden, som ungdomar och invandrare, påverkas negativt av ett strikt anställningsskydd”. I rapporten drar man slutsatsen att turordningsreglerna bör tas bort. Visst är turordningen på arbetsmarknaden i hög grad en fråga för de avtalsslutande parterna. Men då nuvarande regelverk har en så stor inlåsningseffekt, i kombination med det stora antalet arbetslösa, behövs en reformering med syfte att öppna för nya lösningar och en större rörlighet på den svenska arbetsmarknaden. Därför måste vi politiker agera. När nu ytterligare forskning visar att turordningsreglerna inte är ”väl avvägda”, anser undertecknade att det är hög tid att regeringen tar till sig vad forskning och evidens visar. Att därför vara proaktiv och besluta att se över samt reformera turordningsreglerna synes vara en klok åtgärd, inte minst då arbetslösheten bland utrikes födda är hög och detta väntas få omedelbara konsekvenser för integrationen. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H6021664 · 2018-11-28 00:00:00 — Certifiering för brandsäkra braskaminer ställer sig bakom det som anförs i motionen om brandskydd och om certifiering av installatörer av braskaminer och tillkännager detta för regeringen. I sker det över 20 000 bostadsbränder som leder till att över 100 människor mister sina liv. Brand i braskaminer och andra eldstäder är den enskilt vanligaste orsaken till brand i svenska villor och står för en tredjedel av villornas bränder. Felaktig eldning, ofta övereldning, och felaktig inmontering av braskaminerna är orsaker som oftast leder till kaminorsakade bränder. Det är också två orsaker som MSB uppmärksammade i nationella strategi för att stärka brandskyddet 2010. Trots detta har politiken inte lyckats vidta tillräckliga åtgärder för att begränsa och förebygga bostadsbränder. Felaktig eldning kan delvis åtgärdas genom informations- och kunskapsspridning, men felaktiga inmonteringar av braskaminer och andra eldstäder som ökar brandrisken kräver större åtgärder. Redan inom befintlig lagstiftning, lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, åläggs villaägare att regelbundet anlita sotare för att brandskyddskontrollera och sota kaminen i syfte att just minska brandrisken. Trots detta så fortsätter bränder orsakade av felaktiga installationer att vara ett allvarligt problem. En anledning till detta är att det blivit allt svårare att veta vilka kaminer som är säkra att installera, det med anledning av ökad import av kaminer från utlandet ofta genom internetköp. Kaminer som då kan sakna anpassning till eller monteringsanvisningar för våra svenska byggförhållanden där organiska och brännbara byggmaterial används istället för tegel som i många andra länder. På de installatörer som sedan ska installera kaminen ställs inga juridiska krav på tidigare erfarenhet eller kunskap om installation av eldstäder och kaminer. Således kan en outbildad hantverkare installera en importerad kamin utan att veta att kaminen och dess installation utgör en brandrisk. Därför bör möjligheten undersökas att införa en certifiering av installatörer som säkerställer att de har en grundläggande kompetens och kunskap. Kopparklint (M)
mot · H6021665 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa och öka förtroendet för försäkringsbolagens medicinska rådgivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sköta tillsynen i sådana ärenden som rör medicinsk rådgivning och tillkännager detta för regeringen. () är tillsynsmyndighet över försäkringsbolagen och har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera försäkringsbolagens processer och rutiner gällande skaderegleringen vid personskador. När det gäller medicinsk rådgivning kring personer som drabbats av skador, anlitar försäkringsbolagen läkare som utför medicinsk rådgivning åt dem. Utlåtandena som läkarna gör har ofta en avgörande roll för utgången i ett skadeärende. Objektiviteten i detta system kan ifrågasättas eftersom det är försäkringsbolagen som själva ersätter läkarna för deras medicinska bedömningar, dvs. läkarna står i beroendeställning eftersom försäkringsbolaget kan anses som arbetsgivare. Det kan också vara svårt för den skadade att förstå varför försäkringsbolagets beslut inte enbart grundar sig på slutsatser från den behandlande läkaren. kan själv i sin rapport vid personskada konstatera att försäkringsbolagen kvalitetsgranskar sina skadeärenden men att det saknas en oberoende granskning. I syfte att kvalitetssäkra och öka förtroendet för den medicinska rådgivningen bör detta därför stå under särskild tillsyn och omfatta kriterier för hur och på vilka grunder läkare väljs, krav på rätt och tillräcklig läkarkompetens samt frågor om intressekonflikter. I ett sådant tillsynsuppdrag bör det även ses över om de medicinska bedömningarna är väl utförda, objektiva, enhetliga och utförda utifrån korrekta underlag. För att säkerställa förtroendeingivande och grundläggande kvalitet för den medicinska rådgivningen inom försäkringsbolagen bör tillsyn på detta område vara återkommande och för att kunna genomföra detta behövs också medicinska kunskaper. Då detta saknas bör ett sådant uppdrag ges till . Detta bör ge regeringen tillkänna. Kopparklint (M)
mot · H6021667 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att koordinera regelverket då det gäller sjukvård för drogberoende och tillkännager detta för regeringen. visade ”” ett uppmärksammat program om en person som var anorektiker, led av psykisk ohälsa och dessutom var beroende av droger. Genom programmet blev det tydligt hur människor med liknande vårdbehov kan slussas runt mellan vårdgivare med olika ansvarsområden, som har att följa olika förordningar, vilket kan få till följd att den enskilde blir helt utan vård. som det står klart att de olika vårdinrättningarna följer sitt respektive regelverk. Det är oacceptabelt, förvånansvärt och skrämmande att vården inte är bättre koordinerad för denna grupp människor. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att lagstiftningen måste ses över så att olika vårdinstansers regelverk inte utestänger sjuka med drogproblematik från att få vård och hjälp. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H6021668 · 2018-11-28 00:00:00 — Förenklad handläggning av uppehållstillstånd för utländska doktorander och gästforskare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ytterligare förenkla möjligheten till uppehållstillstånd för doktorander och gästforskare från länder utanför EU och EES och tillkännager detta för regeringen. I en globaliserad värld måste erfarenhet och utbyten ske, inte minst inom universiteten och högskolorna. För att ska behålla sin status som kunskapsnation måste vi både attrahera och behålla utländska talanger såsom doktorander och gästforskare från länder utanför EU och EES. För att dessa ska välja i högre utsträckning bör handläggningstiden för uppehållstillstånd ses över och regelförenklingar genomföras. har uppehållstillstånd för doktorander som kommer från utanför EU och ESS beviljats basis. har efter påtryckningar från lärosäten ändrat regelverket så att doktorander och gästforskare från länder utanför EU och EES beviljas uppehållstillstånd istället vilket är positivt. Omläggning till har dock inneburit en förlängning av hanteringstiden för ärenden som rör uppehållstillstånd. Med erfarenhet från tidigare handläggningstid inom bör det gå att förenkla och därmed förkorta handläggningstider. Nuvarande långa handläggningstid skapar osäkerhet och oro som svårigheter uppstår avseende de rättigheter och sociala förmåner som gäller i väntan på nytt uppehållstillstånd. Som exempel kan nämnas ett fall där en doktorand nekades föräldrapenning från på grund av en lång handläggningstid hos samt på grund av otydligheter hos . Doktoranden som först nekades ersättning begärde sedan omprövning av beslutet och fick rätt. Den här typen av problematik påverkar ställning som en avancerad kunskapsnation negativt genom att det bidrar till att göra det mindre attraktivt att förlägga doktorandstudier och forskarinsatser till . I en globaliserad värld är konkurrensen som allra tuffast om högspecialiserad kompetens, och ska fortsätta vara en ledande välfärdsnation får vi inte tappa attraktionskraften till svenska universitet och högskolor. Istället ska vi locka och behålla kompetenta studenter och forskare. Handläggningstiderna hos för utländska doktorander och gästforskare bör därför prioriteras. Regeringen bör därför se över huruvida det är möjligt att skapa en särskild och förenklad hanteringsordning på för ansökningar om uppehållstillstånd från utländska doktorander och gästforskare så att dessa kan granskas skyndsamt.
mot · H6021671 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för arbetskraftsinvandring bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Få frågor har varit så omdiskuterade som migration. Med ett ovanligt stort tryck på efter den stora flyktingvågen , debatten om ensamkommande, människor som går under jorden efter utvisningsbesked och utvisning av människor som har fått jobb inom bristyrken går vågorna höga i frågan om vilka ska få stanna i . har tagit ett stort ansvar men vår stora fråga kommer att vara hur vi på bästa sätt ska få en fungerande integration och så många som möjligt i arbete. Den som kan skaffa sig en egen försörjning och sköter sig ska generellt sett få stanna. Hårt arbete måste löna sig och vi behöver inte minst kvalificerad arbetskraft. Vägledande avgöranden från Migrationsöverdomstolen har visserligen gjort att situationen förbättrats, men det finns fortfarande exempel på fall där den enskilde drabbats orimligt hårt till följd av rättstillämpningen på området. Ett tydligt exempel på att det inte fungerar är det uppmärksammade fallet med programmeraren från som fick avslag och var tvungen att lämna , trots att han hade egen försörjning och bidrog till det svenska samhället. Vi har även Uppsalafamiljen kamp för att få stanna i i färskt minne och gläds över att de är kvar. Trots att och Alliansen har kommit med återkommande kritik och tillkännagivanden om att regeringen måste se över lagstiftningen så har det enbart skett förändringar på marginalen. Därför är det viktigt att och Alliansen fortsätter att driva på i frågan om arbetskraftsinvandring. Små misstag av seriösa arbetsgivare ska inte behöva leda till utvisning av den som jobbar, försörjer sig och betalar skatt i . behöver en lång rad av kompetenser inte minst inom yrken där det råder och kommer att råda stor brist och det tar tid att utbilda människor. Därför bör regeringen se över reglerna för arbetskraftsinvandring och hur människor som kommit hit och arbetar, men som på grund av slarv eller små misstag riskerar avslag, lättare ska kunna stanna kvar i .
mot · H6021672 · 2018-11-28 00:00:00 — Översyn av regelverket för sjukvårdsanställda för att kunna kvarstå i tjänst till 69 år ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att anställda inom sjukvården i högre grad arbetar kvar till , förutsatt att det är lämpligt med tanke på arbetets art och patientsäkerheten, och tillkännager detta för regeringen. Vi i blir allt friskare och lever allt längre. Detta är glädjande och innebär många positiva saker för såväl den enskilde som som nation. När den allmänna pensionsåldern på infördes var den förväntade medellivslängden cirka för män och för kvinnor enligt . Av dem som föds väntas nära hälften bli över . När människor lever allt längre blir också åldersrelaterade sjukdomar allt vanligare. kommer de att kräva allt mer av sjukvårdens resurser. Det ställer särskilda krav på att personalförsörjningen inom sjukvården fungerar framöver. För att kunna lösa det framtida behovet av sjukvårdspersonal, och i förlängningen garantera en god kvalitet i sjukvården, krävs det att vi kan både attrahera ung och ny personal och behålla äldre personal. Alliansregeringen gjorde reformer för att uppmuntra och underlätta för äldre medarbetare att stanna kvar på arbetsmarknaden. Bland annat införde alliansregeringen ett större jobbskatteavdrag för alla . Det blev också mer förmånligt för företag att behålla och nyanställa äldre medarbetare, i och med att den särskilda löneskatten togs bort för alla . Alliansregeringen sänkte även arbetsgivaravgifterna för äldre. Den rödgröna regeringen har däremot valt att gå i en annan riktning och har gjort det dyrare att anställa äldre genom att höja inkomstskatten för alla som är . Lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) ger anställda rätten att kvarstå i anställning tills de fyller . I och med att vi lever och blir allt friskare finns det många som önskar få jobba kvar på sin arbetsplats av olika skäl. På föreslog vi därför att rätten att kvarstå i anställning enligt LAS utvidgas till . Tyvärr finns det oftast inte samma möjligheter att arbeta kvar inom sjukvården efter att anställda har passerat . Detta trots att många medarbetare är friska, kan fullgöra sitt arbete på ett fullgott och patientsäkert sätt och vill arbeta kvar. Att ett stort antal människor, ofta rutinerad personal, vill arbeta vidare är en tillgång för vårt samhälle och någonting som sjukvården skulle kunna bli bättre på att tillvarata. Jag föreslår därför att regeringen överväger att göra en översyn av regelverket för sjukvårdsanställda att kvarstå i anställning till , förutsatt att de själva vill och det är lämpligt med tanke på arbetets art och patientsäkerheten.
mot · H6021675 · 2018-11-28 00:00:00 — Jägar-id som identifiering vid åtelkameror och fällor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det möjligt att endast märka viltkameror med jägar-id för att anse kravet inom upplysningsplikten tillgodosett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur viltfällor ska kunna märkas endast med jägar-id för att tillgodose kravet på kontaktuppgifter till ansvarig fångstman och tillkännager detta för regeringen. Regeringen bereder i skrivande stund ett lagförslag om att göra det tillåtet att sätta upp så kallade viltkameror/åtelkameror utan tillståndsplikt. Detta kommer dock att innebära en upplysningsplikt gentemot allmänheten om att kameraövervakning sker och vem det är som är ansvarig för övervakningen, allt enligt § 16 kameraövervakningslagen. Detta är rimligt ur ett integritets- och tillsynsperspektiv men kan medföra risker för den enskilda jägaren som ska stå som ansvarig för den aktuella kameran. Hot och våld mot jägare har ökat och innebär att riskerna med att vara jägare blivit än mer påtagliga. Detta måste därför vägas in i hur märkning ska gå till vid exempelvis viltkameror. Regeringen måste därför när man återkommer till med ett lagförslag i frågan tydliggöra att det jägar-id som finns i register på varje jägare är tillräckligt för att anse att kraven i § 16 kameraövervakningslagen är uppfyllda. Även fällor som placeras i naturen måste i vara märkta med namn och kontaktuppgifter till den fångstman som har placerat ut fällan och som är ansvarig för att vittja fällan . Även i dessa fall finns en stor risk för hot och våld gentemot de som bedriver viltvård på detta vis vilket gör att det borde räcka med att även fällor märks med jägar-id ur databas.
mot · H6021676 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av lokalproducerade produkter och tillkännager detta för regeringen. Antalet svenska vinproducenter har ökat markant . finns det uppskattningsvis ett hundratal producenter runt om i landet. Verksamheter som skapar jobb och bidrar till en positiv utveckling för svensk landsbygd. Inte minst i där många nya spännande företag vuxit fram. Men vinproducenternas verksamhet hämmas av den svenska alkohollagstiftningen. Systembolagets monopolställning gör att vingårdar inte har rätt att sälja sitt egenproducerade vin direkt till kund. Istället måste kunderna hänvisas till närmaste Systembolag om vinproducenten har lyckats få in sin produkt i Systembolagets sortiment. Detta påverkar självfallet vinproducenterna negativt. Inte sällan inriktar sig de svenska vingårdarna på att locka till sig utländska turister, vilka ofta saknar förståelse för svensk alkoholpolitik. Förbudet mot att sälja vin på gården möts därför ofta av oförståelse och besvikelse. Vinproducenterna tvingas därför att hitta andra sätt att sälja sin produkt direkt till kund. Exempelvis genom att parallellt driva restaurangverksamhet, vilket är svårt att göra på ett lönsamhet sätt på svensk landsbygd. Situationen skapar således en rad konkurrensnackdelar för svensk vinproduktion. Det finns dock möjligheter att underlätta för svenska vinproducenter och värna det svenska alkoholmonopolet. Detta genom att tillåta så kallad gårdsförsäljning genom ombud. Konkret innebär detta att småskaliga alkoholproducenter tillåts bli ombud för Systembolaget inom ramen för nuvarande ombudssystem. görs ett undantag som tillåter just småskaliga alkoholproducenter att lagerhålla sina egna produkter. På så sätt diskrimineras inte andra alkoholhaltiga drycker eftersom ombuden också är skyldiga att, genom beställning, tillhandahålla övriga delar av Systembolagets sortiment. som de kan sälja de egna produkterna direkt till kund. Priserna och försäljningen reglernas även som vanligt genom Systembolaget och är därmed lika i hela landet. Den enda praktiska skillnaden är att kunderna inte behöver åka till närmaste Systembolag för att inhandla det lokala vinet. Ett system med lokala ombud är kompatibelt med nuvarande och hotar därmed inte Systembolagets ställning. Folkhälsan kommer inte heller att påverkas givet de berörda produkternas pris och typ.
mot · H6021677 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad nedsatt produktion i skogen får för ekonomiska följder för samhället och enskilda skogsägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda klimatnyttan från skogen om produktionen minskas och tillkännager detta för regeringen. och skogsägare står för den största delen av BNP:s netto, . På det viset är skogen en av de absolut viktigaste källorna till svensk välfärd. Men utöver att skogen genererar stora skatteinkomster till staten så är den dessutom den kanske viktigaste källan för en omställning till ett mer klimatsmart samhälle och den viktigaste delen när det gäller att binda koldioxid. Skogsägarna har under flera generationer byggt upp stora virkesförråd i den svenska skogen. Detta har man gjort under parollen frihet under ansvar där man kombinerat produktionsmål med miljömål. Skogsproduktionen ser dock ut att gå tuffare tider till mötes. Fler och fler hinder mot produktionen tornar upp sig på himlen. Exempel på detta är nyckelbiotoper, reservatsbildningar, biotopskydd, grön infrastruktur och utökade talerätter. Ett annat stort problem är de växande viltstammarna som om de inte förvaltas klokt leder till både nedsatt produktion och kvalitetsnedsättningar. Sammantaget finns det många hot mot produktionen för och skogsägare att man kan befara en produktionsnedsättning . En nedsättning som inte svenska samhället har råd med. Därför bör en utredning tillsättas för att utreda vad nedsatt produktion kan leda till och vilka ekonomiska följder det får för samhället och de enskilda skogsägarna. Samt hur mycket mindre klimatnytta gör skogen vid en minskad produktion.