mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — För elever i skolor i utsatta områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg är utmaningarna extra stora som det är de mest oerfarna och minst utbildade lärarna som arbetar där. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utsatta områden ska dessa erbjudas särskilda karriärtjänster med bättre löne- och arbetsvillkor. Förskola för lärande och språkutveckling Förskolans betydelse för barns utveckling är central. Alla barn ska av det skälet ges möjlighet att gå i förskolan. Även om förskolan inte ska vara någon skola så är det viktigt med ett lärande perspektiv. Alla förskolegrupper ska ledas av en högskoleutbildad förskollärare som har det pedagogiska ansvaret. Svenskundervisningen ska börja dag ett i . Liberalerna vill införa obligatorisk språkförskola för nyanländas barn så att både barn och föräldrar får tid för svenskan, och öka kraven på närvaro och resultat i sfi-undervisningen och integrationsinsatser. Statlig skola och fokus på faktakunskaper Kommunaliseringen av skolan var ett misslyckande. För att ge alla elever en likvärdig skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Staten ska finansiera undervisningen och utforma ett nationellt utvärderingssystem för likvärdighet. Läroplanen ska revideras med ökad betoning av faktakunskaper i olika ämnen och mindre av att eleverna själva ska ta eget ansvar för sin inlärning. Ju tidigare skolan upptäcker att en elev behöver extra stöd desto större chans är det att denne kommer att nå kunskapsmålen. Därför ska kunskapsuppföljningen stärkas med att införa betyg från årskurs fyra. Bildningsresan börjar i skolan Alla barn och unga ska få möta professionella kulturutövare i skolan och se och höra, men också själva få utöva, t.ex. teater, film och musik. Kultursatsningen Skapande Skola ska även omfatta gymnasiet. Extra tid för nyanlända elever De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra i skolan. För de nyanlända som kommer till i tonåren är förutsättningarna betydligt sämre. För att ge nyanlända elever en chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten till när så krävs. Liberalerna vill även ge alla nyanlända elever extra lektioner i svenska och låta rektorerna få större möjlighet att anpassa läroplanen för dessa. Vi vill också halvera sommarlovet för nyanlända elever som behöver mer tid att läsa svenska. Ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets teoretiska program. Tioårig grundskola och mer tid för lärandet I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och skolstarten sker . Under föregående mandatperiod gjordes den tidigare frivilliga förskoleklassen obligatorisk, men Liberalerna vill i stället att den ordinarie skolstarten sker även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen omvandlas till den första av tio årskurser i . Fördelen med detta är att läroplan och kunskapsmål börjar tillämpas redan för vetgiriga sexåringar och att skollagens rätt till stöd gäller sexåringarna. Liberalerna vill även successivt utöka den generella undervisningstiden så att den närmar sig ett OECD-snitt. Särskilt bör denna utökning av undervisningstiden ske i basämnena. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar Liberalerna det fria skolvalet. En förutsättning för friskolor är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. I stället för att begränsa valet av skola vill vi införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. Kommunala skolor ska också i begränsad omfattning kunna frångå närhetsprincipen för att få till stånd en jämnare fördelning av nyanlända och asylsökande i skolorna på samma sätt som de fristående skolorna kan frångå kösystemet. Utveckla vuxenutbildningen och inrätta fler lärlingsutbildningar Det behövs nya former av vuxenutbildning och fler lärlingsanställningar. När Liberalerna i regeringsställning ansvarade för utbildningspolitiken inrättades , som ger eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov. har visat sig framgångsrik och bör byggas ut ytterligare. Studietakten är hög och andelen examinerade som har arbete året efter sin examen ligger mycket högt. Med inspiration av vill vi gå vidare och införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen ska rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för andra. Högre studier och forskning i världsklass Genom att förblir en högskole- och forskningsnation i världsklass kan nya företag och jobb skapas. De högskoleutbildningar som har högst kvalitet ska få tillskott för att kunna anta fler, och de mest framgångsrika forskarna ska få resurser att föra forskningen framåt. Den akademiska friheten, den fria grundforskningen, möjligheten att studera på bra högskolor i hela landet och karriärvägarna för yngre forskare ska värnas och vidareutvecklas. Studiemedelssystemet ger möjligheter för alla, oavsett ekonomisk bakgrund, att bedriva högre studier. Det är en viktig del i Liberalernas politik för social rörlighet. De tidigare genomförda förändringarna i studiemedelssystemet ligger fast. Varje människa behövs – förbättra integrationen En människas bakgrund ska inte få avgöra hennes framtid. Den övertygelsen ligger bakom liberalers engagemang för bättre integration. Den som flyttat till från ett annat land har med sig kompetens, erfarenheter och framtidsplaner. Invandringen har gjort bättre. Att det är möjligt att plugga, jobba och finna kärleken över gränserna handlar om varje människas frihet. Att företag kan rekrytera rätt kompetens, oavsett om det gäller kockar eller it-experter, är en nyckelfaktor för som dynamisk ekonomi. För forskningen och kulturlivet är utbyte över gränserna en självklarhet. har tagit, och ska fortsätta ta, ett stort ansvar för att ge förföljda människor en . Men integrationen måste fungera bättre. lever alltför många utan jobb och med bristande språkkunskaper. Utanförskapet och bidragsberoende cementeras och riskerar att gå i arv. Kvinnors frihet begränsas av hedersförtryck och i förorter och utanförskapsområden råder ofrihet och otrygghet. Det behövs en liberal integrationspolitik som ger människor fler möjligheter och ställer tydliga krav. Det handlar om att hålla ihop vårt land och att ge alla människor framtidstro. Den som invandrat till ska inte bara släppas över gränsen, utan också släppas in i samhället på riktigt så att hen kan bygga sin framtid. behöver en långsiktigt hållbar asylpolitik. I väntan på gemensamma EU-regler ska svensk migrationslagstiftning ligga mer i linje med andra EU-länders. Fram tills en blocköverskridande överenskommelse är på plats ska den tillfälliga asyllagstiftningen förlängas. I samband med att den tillfälliga lagen förlängs vill vi undersöka möjligheterna till en generösare familjeåterförening. Dagens svenska asylsystem, byggt på individuell prövning av asyl- och skyddsskälen och möjlighet att överklaga avslagsbeslut till domstol, är mer rättssäkert än ett system där politiker avgör vilka individer som får stanna. När det av politiska skäl görs avsteg från detta urholkar det tilltron till asylsystemet, vilket dessvärre har blivit fallet med reglerna om uppehållstillstånd på grund av gymnasiestudier som i praktiken innebär att 9 000 unga vuxna får stanna på grund av motiv som inte har med asyl- eller skyddsskäl att göra. Det råder nu stora oklarheter runt om i kommunerna hur dessa unga ska kunna ordna eget boende och egen försörjning. Satsa på svenska språket Att kunna svenska är biljetten in i det svenska samhället, till jobb och egen lön. Om fler utrikes födda kvinnor lär sig svenska och får en egen lön ökar deras frihet och självbestämmande. När en nyanländ kvinna får jobb skapas positiva effekter för hela familjen. När barn och unga kan svenska ökar också deras chanser att klara skolan. Förskolan spelar en viktig roll för barns lärande och språkutveckling och kan spela en avgörande roll för de barn som inte talar svenska eller som inte har svensktalande föräldrar. Genom en obligatorisk språkförskola får fler barn till nyanlända större chanser att tidigt få med sig svenska språket och får på så sätt också ökade chanser att klara skolan. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanlända föräldrars, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Sfi måste förbättras och det behövs ett långsiktigt sfi-lyft för att höja kvalitén på undervisningen. Sfi måste bli mer flexibelt och individanpassat för att bättre kunna möta varje individs förkunskaper. Dessutom måste det ställas tydligare krav på både deltagande och resultat. Det är uppenbart att det för många tar alltför att klara av sfi-studierna. Här behövs tydliga krav men det måste också vara möjligt att läsa sfi i en snabbare takt än . För många kan det vara bättre att lära sig svenska på jobbet i stället för att sitta i en skolbänk. Även föräldralediga ska lära sig svenska och kommuner måste anordna kurser i svenska för föräldralediga. Liberalerna har länge drivit på för att den som vill bli medborgare ska göra ett språk- och samhällsprov. Vi menar att kunskaper i svenska och om det svenska samhället och demokratiska värderingar är centralt för att kunna bygga sin framtid i . Det ska vara obligatoriskt att delta i samhällsinformation och språkundervisning från dag ett. Alla ska få information om grunderna för vårt demokratiska, jämställda och sekulära samhälle. Mer tid i skolan Många nyanlända elever behöver mer tid i skolan för att klara skolans kunskapsmål. Vi vill ge nyanlända elever mer tid i skolan och extra undervisning i svenska. Det behövs särskilda insatser för skolor i utsatta områden där många nyanlända elever bor. Genom särskilda karriärtjänster och lärarassistenter blir det fler vuxna i skolan. Vi vill också se ett stopp för nya religiösa friskolor eftersom de motverkar integration och vi tvekar inte inför att stänga skolor som inte ger eleverna bra undervisning. Jobb och egen lön ger frihet Vi vägrar att hänvisa människor till bidrag, utanförskap eller till låtsasjobb. Ett riktigt jobb och en lön att leva på är alltid bättre, även om första jobbet är enklare och lönen något lägre. , , , och har alla pekat på att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. Med lite lägre lön på första jobbet och enklare regler för att anställa kan arbetsgivare ha både råd och möjlighet att anställa. Därför fortsätter vi driva på för att införa inträdesjobb och utveckla RUT-reformen. Förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka. Kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning behöver tydliggöras. Om man inte deltar måste man få sänkt etableringsersättning. Fokus på jämställdhet och att bekämpa hedersförtrycket Liberal integrationspolitik handlar även om att försvara jämställdhet, kvinnors frihet och självbestämmande. har liberaler kämpat för kvinnors frigörelse, och är ett av världens mest jämställda länder. Kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar på att jobba, försörja sig, lära sig svenska och stå på egna ben. Svenska myndigheter ska inte bidra till att upprätthålla strukturer som minskar kvinnors frihet. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna . Det handlar om att försvara flickors och kvinnors, lika väl som pojkars och mäns, frihet och om att motverka framväxten av parallellsamhällen. Liberalernas öronmärkta fyraårssatsning på för att bekämpa hedersförtrycket ligger fast. Bryt fattigdomsfällan i bidragssystemen En ny arbetslöshet har fått fäste i . Som en konsekvens fördjupas bidragsberoendet som permanentas och riskerar att gå i arv. Våra förslag för att bryta fattigdomsfällan i bidragssystemen är generella, men har en särskild betydelse för vår integrationspolitik då människor som kommer till ska kunna stå på egna ben och slippa långvarigt bidragsberoende. Utanförskap och bidragsförsörjning ska inte gå i arv. Därför måste vi göra mer för att fler ska kunna lämna bidragen. Genom att fokusera på vad människor kan bidra med visar samhället tilltro till människors förmåga. Vi vill sänka skatten för den som lämnar försörjningsstöd för arbete. Alla kommuner måste ställa krav på en motprestation för att få försörjningsstöd för den som är arbetsför. Det kan handla om att man som arbetslös ska läsa sfi, ta ett praktikjobb eller söka arbete även utanför kommungränsen. Därtill behövs en bidragskommission som ska ta fram förslag på hur man kan bryta det långvariga bidragsberoendet. Det kan handla om att se hur bidragen bör minska för personer som aktivt förlänger arbetslösheten genom att tacka nej till jobberbjudanden eller undersöka om etableringstillägget kan individualiseras. Det behövs också ett bidragstak så att det alltid lönar sig att arbeta i förhållande till att leva på bidrag. Det är viktigt för legitimiteten i välfärdssystemen att vissa grupper inte särbehandlas. Därför vill vi ta bort de särskilda regler som finns för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övrigt skyddsbehövande vad gäller aktivitets- och sjukersättning samt garantipension. Rättssamhället har förlorat sin legitimitet och kontroll i många utsatta bostadsområden och förorter. Många upplever att samhället övergivit dem. Här behövs självklart förebyggande arbete, skola och jobb för att barn ska få en bra start i livet. Men det räcker inte. När det går snett måste samhället reagera. Rättsstaten måste återupprättas. Och framför allt: fler måste få hopp om framtiden genom jobb, lyckade skolresultat och en bättre boendemiljö. behövs stora satsningar på fler poliser och fler trygghetsvakter. Det behövs också mycket tidigare sociala insatser för att fånga upp ungdomar på väg in i kriminalitet. Skolan i många utsatta områden har stora utmaningar. Skolsegregationen måste motverkas. De elever som har sämst förutsättningar ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna. Fler vuxna i skolan kan bidra till ökad studiero och lugn. Fler skolor som inte ger eleverna den kvalitativa skolundervisning de har rätt till måste stängas. Inga nya religiösa friskolor ska öppnas eftersom de riskerar att isolera barnen från resten av samhället och motverka jämställdhet och likabehandling av flickor och pojkar. Bostadssegregationen är ett betydande samhällsproblem. Vi vill ha fler hyresrätter men vi vill också att det ska finnas bättre valmöjligheter att äga sin bostad – även i de utsatta områdena. Trångboddhet får stora sociala konsekvenser särskilt för barn. Otillåten vidareuthyrning måste motverkas. Eget boende, EBO, ska inte avskaffas men dess negativa konsekvenser måste begränsas. ska kunna begränsa EBO i vissa kommuner eller kommundelar. Flera bostadsområden måste långsiktigt lyftas. Det behövs färre kortsiktiga projekt och fler strukturer som håller . Vi har förslag om svenska BID (Business improvement district). Därtill vill vi återinföra ett prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i områdena. Frihet för människor med funktionsnedsättning LSS-reformen var ett stort framsteg i arbetet för full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättningar. Det mest uppmärksammade inslaget i reformen var rätten till personlig assistans. Tanken var att människor som är beroende av olika stödinsatser skulle få ett reellt inflytande över sina liv, t.ex. över vem som skulle ge hjälp och stöd. Liberalerna fortsätter att kämpa mot urholkningarna av rätten till assistans därför att vi vet att detta handlar om människors frihet. Vi reserverar därför för att återställa LSS för alla de 2 700 människor som blivit av med den på grund av regeringens politik. Personlig assistans är en avgörande frihetsfråga för den som berörs. Personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. För oss liberaler är det alltid prioriterat att öka friheten för dem som är i störst behov av andras hjälp. Därför kommer vi aldrig att acceptera den utveckling som pågår där LSS-reformens grundläggande principer hotas. På grund av regeringskrav på att hålla tillbaka utvecklingen av antalet timmar som beviljas personer med assistans och på snålare rättspraxis har ett mycket stort antal människor förlorat rätten till statlig assistansersättning. Andelen som beviljas assistansersättning vid en ny ansökan är lägre . Den statliga utredningen om LSS har med ensidigt fokus på kostnadskontroll spätt på oron i stället för att skingra den. Det behövs en utredning. LSS-reformen är över två decennier gammal. Den är lappad och lagad, som samhället och situationen för personer med funktionsnedsättningar förändrats. Men fokus i utredningen måste vara att utveckla LSS-reformen, inte att avveckla den. Det räcker dock inte med förändrade direktiv till utredningen. Oron behöver skingras . Det behövs tydliga besked att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. hade 16 152 personer insatsen personlig assistans via LSS med via . var det knappt 14 500 personer, och antalet sjunker månad för månad. Naturligtvis beror inte detta på att människor som tidigare haft omfattande behov av att använda personlig assistans helt plötsligt fått sin personliga situation förbättrad till den grad att de inte längre behöver någon assistans. Gapet mellan siffrorna illustrerar i stället de mänskliga konsekvenserna av åtstramningen av den förda politiken. Om andelen av befolkningen skulle ha varit densamma som 2014 skulle antalet personer som haft personlig assistans vara ungefär 17 200. Det betyder att det är 2 700 personer som har drabbats av LSS-nedskärningen. Tillvaron krymper för den som inte känner trygghet. Att veta att polisen kommer när det verkligen behövs, att känna sig trygg i sitt bostadsområde, att inte känna sig tvungen att avstå från en kvällspromenad – allt detta handlar om frihet i vardagen. Jämfört med många andra länder är ett jämförelsevis tryggt land. Men det gäller inte alla som bor här. Den senaste nationella trygghetsmätningen visar att människors känsla av trygghet har minskat och att det finns stora skillnader mellan olika grupper i befolkningen. har identifierat 61 områden i där det finns påtagliga problem med kriminella nätverk, och det finns 23 särskilt utsatta områden där kriminella grupper upprättat parallella maktstrukturer. Liberalernas mål är att antalet poliser ska vara minst 25 000, och att antalet polisanställda totalt ska öka med 10 000 personer. Minst hälften av ökningen ska utgöras av poliser. Vi är beredda att tillskjuta de resurser som krävs för att möjliggöra detta och förbättra polisens effektivitet. Under föregående mandatperiod har utvecklingen gått åt rakt motsatt håll. Antalet poliser har sjunkit, både räknat i absoluta tal och än mer om hänsyn tas till att befolkning har vuxit . Antalet platser på polisutbildningen har ökat och nya polishögskolor har öppnats, men inte ens de befintliga platserna går att fylla. Ungefär var femte plats på polisutbildningarna står tom. Polisyrket är ett av de viktigaste yrkena i ett fungerande samhälle, och det är av största betydelse att rätt personer söker sig dit. I vår satsning på ett utbyggt polisväsen är därför en central del att göra polisyrket mer attraktivt. Därför öronmärker vi för att redan från nästa budgetår finansiera en generell lönesatsning för landets poliser. Lönesättningen ska även i fortsättningen vara individuell, men Liberalernas satsning motsvarar i genomsnitt i höjd månadslön för en polis, i ett steg. Det behövs en nystart för att svensk polis ska fungera bättre – i hela . Då måste polisyrket bli mer attraktivt och lönerna höjas. Liberalerna är det enda parti som tydligt är berett att finansiera detta genom en riktad lönesatsning som får fullt genomslag ett. Det tar tid att utbilda de 25 000 poliser som behöver. Under en övergångstid ska staten därför öronmärka bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi. Därför tillskjuter vi medel till statsbidrag för att medfinansiera hälften av totalkostnaden för minst 2 000 helårstjänster som trygghetsvakt. Om kommunerna väljer att prioritera deltidsanställningar, t.ex. för att lägga tyngdpunkt på trygghetsskapande åtgärder under helgkvällar, kan det totala antalet nya tjänster som trygghetsvakt ligga väsentligt högre än så, kanske närmare 5 000–6 000 personer. Det behövs en samlad förstärkning av resurserna till rättsväsendets myndigheter. Den utbyggnad av polisväsendet som Liberalerna förespråkar måste gå hand i hand med utbyggda resurser till åklagarväsende, domstolar och kriminalvård inklusive frivård. Kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet ska stärkas, frivilligkrafterna ges ökade resurser och samverkan mellan polis, socialtjänst och skola byggas ut. Så kan fler unga räddas från att dras in i en kriminell livsstil, fler brott förebyggas, fler gärningsmän gripas och lagföras och fler efter frigivning hitta vägen ut till ett liv utan kriminalitet. Frihet måste försvaras – stärk försvaret Vi liberaler är obotliga optimister. Vi tappar aldrig tron på individens förmåga att ständigt utvecklas och hantera nya utmaningar. Men vi är också realistiska och ser verkligheten för vad den är. säkerhetspolitiska läge har allvarligt försämrats på grund av den auktoritära utvecklingen i . Dagens ryska statsledning tvekar inte heller inför öppen aggression och olaglig annektering av territorium. Den ensidigt utropade ryska annekteringen av är det allvarligaste hotet mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. fortsätter att agera aggressivt och oförutsägbart mot sina grannländer. beskjuter ukrainska handelsfartyg som försöker passera Kertjsundet och fortsätter att verka för att understödja den väpnade konflikten i som har lett till 10 000 människors död. har angripit två grannländer med folkvald representation. De skäl angav för att invadera och skulle lika gärna kunna användas för de baltiska länderna. Genom medlemskap i och Nato är dock de baltiska länderna ett mycket svårare byte för . Samtliga länder i har erfarit cyberattacker från vid upprepade tillfällen och när rustar för krig ses som den svaga och opålitliga länken. ovilja att fördjupa samarbetet med Nato och rusta sitt försvar försätter de baltiska länderna i ett mycket utsatt läge. Vid en konflikt i kommer på ett eller annat sätt bli indraget i konflikten. har placerat kärnvapen i som kan nå stora delar av och har under det närmaste året simulerat angrepp på i övningar med hundratusentals man. Under den gångna mandatperioden har underfinansieringen av Försvarsmakten förvärrats. Försvaret riskerar nu att fortsätta tappa försvarsförmåga om mer resurser ej tillförs. Regeringen har beställt försvarsmateriel vi inte haft råd med, vilket har påverkat resurserna till Försvarsmaktens så kallade basplatta väsentligt. Liberalerna är beredda att betala notan. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna vill tillföra fyra miljarder i ökade anslag till försvaret. innebär det att försvaret med Liberalernas politik får en förstärkning med . Det är ett rejält men högst nödvändigt tillskott. ska anslagen till försvaret åter nå av BNP. Utöver dessa nödvändiga förstärkningar av försvaret behöver även ansöka om Natomedlemskap och fördjupa försvarssamarbetet inom EU. Ensam är inte stark. Ensam är bara ensam. Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner