mot · H6022295 · 2018-11-29 00:00:00 — I lagen stärks också museernas status som kunskapsinstitutioner. Detta är centralt för . Kulturarvet bör tolkas och omtolkas löpande under tidens gång i takt med att ny kunskap tillkommer. Det innebär inte att kulturarvet är flyktigt eller godtyckligt. Tvärtom måste kulturarvet omtolkas med ödmjukhet utifrån den kunskap som vid varje givet ögonblick står till buds. Det som görs kan vara kulturarv . Därför måste den kultur som skapas förvaltas omsorgsfullt så att den kan komma nya generationer till del. anser att kulturarvet är en allmän angelägenhet som ska göras tillgängligt för människor. Därför måste museerna och kulturarvsinstitutionerna finnas spridda över landet. Samverkan mellan museerna ska utvecklas så att resurserna inom det allmänna museiväsendet kan komma människor till del i hela landet. Lån och utbyten mellan institutioner ska underlättas. I de större städerna går en stor del av de statliga anslagen till kulturinstitutionerna till höga hyror. Staten bör sträva efter en hyressättningsmodell där institutionernas möjligheter att fullgöra sina uppdrag, inte marknadens logik, sätts i första rummet. Kultur är tätt sammankopplat med det vi kallar för bildning. Kunskap och kultur är två viktiga hörnstenar för bildningen. Bildningsbegreppet kan förstås som människans förmåga att tillgodogöra sig kunskap och sätta den i sammanhang, förmågan att utifrån kunskap och erfarenhet kunna förstå och analysera skeenden och rörelser i omvärlden. Bildningen är avgörande för människans möjlighet att orientera sig i samhället och förhålla sig till omvärlden och historien. Bildning ger självständighet och bidrar till frigörelse från givna auktoriteter och strukturer. Därför ska politiken bidra till att stärka bildningen. Det är viktigt att se att bildning skiljer sig från det vi kallar för utbildning. Begreppet utbildning handlar om en avgränsad process i syfte att rusta en individ för ett tydligt avgränsat ändamål. Utbildningen har därför ett slutmål, till skillnad från bildningen, som är ett förhållningssätt som innebär en livslång strävan efter större och djupare förståelse. I strävan efter bildning har förstås utbildningssystemet en given roll. Men även konsten och kulturen är viktiga för bildningen. Det intellektuella ramverk där kunskap och information får sitt sammanhang skapas delvis genom konsten. Nya perspektiv kan öppnas vilket hjälper människan att se på världen med nya ögon. En utvecklad syn på omvärlden gör det lättare att förstå den. Konst och kultur är därför viktiga inslag i bildningsresan. Folkbildningens roll är viktig. Genom samtal, litteratur, studier och kulturaktiviteter bidrar ett starkt folkbildningsväsende till ett samhälle som i högre grad präglas av kunskap och kultur. vill ytterligare utveckla folkbildningen. Biblioteken är viktiga institutioner i det demokratiska samhället. är en arena för litteratur, läsning, bildning, informationshantering och fri åsiktsbildning. Det är en mötesplats för människor för samtal om samhället och dess utveckling. Biblioteken ska vara öppna och tillgängliga för alla. Många människor har en stark relation till biblioteken. Det lokala folkbiblioteket är ofta den offentliga kulturinstitution som finns närmast människor. För många barn och unga är biblioteken ett sätt att bekanta sig med läsning och litteratur. Våra folkbibliotek är en viktig mötesplats för människor, mellan människor och en plats som främjar olika språk och språkutveckling. Det allmänna biblioteksväsendet ska enligt bibliotekslagen verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Det är mycket viktigt att andan i lagen verkligen efterlevs. Det ska finnas gott om bibliotek i hela landet. De ska vara öppna och tillgängliga i alla avseenden, till exempel genom generösa öppettider och anpassade lokaler. De samlade resurserna i det som kallas det allmänna biblioteksväsendet (offentligt finansierade bibliotek såsom folkbibliotek, länsbibliotek och universitetsbibliotek) ska så långt det är möjligt göras tillgängliga för alla. Det kan ske genom ömsesidiga utlån och utbyten och genom att digitaliserad kultur och litteratur distribueras genom internet. I biblioteken ska utbildad personal finnas, som med sin kompetens kan bistå allmänheten med vägledning vid litteratursökning, informationshantering, källkritik och digital kompetens. vill främja tillgången till bemannade bibliotek i hela landet och stärka digitalisering och samverkan i biblioteksväsendet. har i regeringsställning ökat resurserna till biblioteksväsendet så att biblioteken kan komma närmare människor. En nationell biblioteksstrategi ska ytterligare utveckla biblioteksväsendets möjligheter att stärka litteraturens ställning och främja det demokratiska samtalet. anser att biblioteksersättningen ska fortsätta att öka, främst för att möjliggöra goda villkor för författare, men också för att slå vakt om legitimiteten för bibliotekens avgiftsfria utlåning. Kultur och bildning hör ihop. Därför måste varje ung människa få möjlighet att utveckla sin skapande kraft. Det handlar också om att öka skolans ambitioner för bildning. Inslagen av kultur och humaniora ska stärkas. Den tidigare tendensen till avsmalning i gymnasieskolan, där elever på yrkesprogram fick mindre av kultur, språk och humaniora, ska vändas. Alla elever oavsett inriktning ska få möjlighet att utveckla sin bildning och sitt skapande. Det är till nytta för såväl den enskilde eleven som för samhället som helhet. Estetiska ämnen är en viktig nyckel till barns och ungas möjlighet att utveckla sina kreativa förmågor. vill att samtliga nationella program i gymnasieskolan ska innehålla minst ett estetiskt ämne. Estetiska lärprocesser och fler estetiska ämnen bör vara möjligt om det finns lokala behov och önskemål. Slöjdämnen av olika slag kan öka barns känsla för att själv kunna skapa och förstå hur något fungerar och är uppbyggt. Urfolket samerna och de nationella minoriteternas kultur I har vi ett urfolk, samer, och fyra nationella minoriteter: sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Även det samiska folket berörs av den lagstiftning som gäller de nationella minoriteterna. Genom internationella konventioner har åtagit sig att säkerställa deras rätt till sitt eget språk och sin egen kultur. En kultur som genom tradition också är en del av vårt gemensamma kulturarv och kulturliv. Främjande av det samiska folkets och de nationella minoriteternas kulturverksamheter inom områden som språk, konst och kulturarv är en fråga om mänskliga rättigheter och mer kultur till fler. Det är särskilt viktigt att genom kulturella upplevelser och eget skapande kunna ta del av eller levandegöra berättelser, traditioner eller språk – det kan till och med handla om att få kulturen att överleva. Genom konsten och kulturen är det möjligt att med ord, bild eller musik synliggöra perspektiv som i den traditionella historieskrivningen ibland har hamnat i skymundan. För att bryta den okunskap som finns kring samer och de nationella minoriteterna kan kultur vara en stark kraft. Anslagen till samisk kultur och de nationella minoriteternas kultur behöver fortsätta öka. Det ger ett rikare kulturliv i . vill möjliggöra för fler kulturella uttryck utifrån minoritetsperspektiv och på minoritetsspråken finska, jiddisch, chib, tornedalsfinska och samiska. Vi vill stärka samiskt självbestämmande över samiska kulturinstitutioner och öka det kulturanslag som självt beslutar om. vill vidare inrätta ett permanent center för tornedalsk historia och kultur och fortsätta stärka . Spelkultur är ett brett samlingsbegrepp för olika kulturformer kopplat till analogt eller digitalt spel och rollspel, lajv och cosplay. Det handlar om det kreativa skapandet av spel där till exempel digitala spel är komplexa kombinationer av ingenjörskonst, bildkonst, berättarkonst, teater, musik och film – allkonstverk som inbjuder till upplevelser och medskapande. Det handlar om civilsamhället kring själva spelhobbyn, en av mest populära fritidssysselsättningar. Och det handlar om upplevelsekulturen och de kreativa näringarna som vuxit upp runt detta, med festivaler och konvent, streamade kanaler och konst, musik och kommunikation. Trots att spel i olika former alltid har varit en del av människans vardag och kultur, har spelkulturen inte alltid getts samma status som andra kulturformer. Exempelvis har film och musik möjlighet att finnas kommersiellt på en marknad som det finns statligt stöd för smalare konstnärlig film och musik. har flera internationellt framgångsrika kreativa spelföretag men det saknas liknande stöd för konstnärlig utveckling och ickekommersiella projekt. Ett annat exempel är att det kan vara svårt för studieförbund och föreningar att söka offentliga medel för utbildningar och event som är relaterade till spelkulturen då det inte uppfattas passa in i de kulturpolitiska ramarna. vill att spel, liksom andra kulturformer, ska kunna ta del av offentliga stöd. Digitalisering är en viktig drivkraft till utveckling inom konst och kultur. Liksom i andra branscher har digitaliseringen påtagligt förändrat förutsättningarna för produktion, distribution, kommunikation och arkivering inom kulturområdet. För det första handlar det om att digitaliseringen ändrar förutsättningarna för själva skapandet. Digitaliseringen erbjuder nya metoder och fler möjligheter för skapande verksamhet. Fler människor har också möjlighet att använda dessa nya metoder och möjligheter. För det andra förändrar digitaliseringen förutsättningarna att tillgängliggöra, sprida och ta del av kulturen. Den ger möjlighet att ta del av kulturutbudet utan att begränsas av geografiska avstånd, men digitala stöd kan också förbättra tillgängligheten genom till exempel textöversättning och syntolkning. För det tredje förändrar digitaliseringen förutsättningarna för att bevara kultur, inte minst genom minskade kostnader för arkivering av exempelvis inspelat ljud och bild. Digitaliserade samlingar kan även göras sökbara och tillgängliga på ett helt annat sätt än vad som är möjligt med samlingar i fysisk form. vill digitalisera den offentligt finansierade kulturen och utveckla tjänster och kanaler för digital distribution av kultur i hela landet. de gröna värdesätter konstens betydelse för utvecklingen av gestaltade livsmiljöer. Ett helhetsperspektiv, där kulturhistoriska, konstnärliga och sociala perspektiv samverkar med arkitektur, form och design, är viktigt för en långsiktigt hållbar utveckling av våra boende- och livsmiljöer. En förutsättning för ett modernt och hållbart byggande är att det finns tillgång till arkitektonisk kompetens i planering, utförande och utvärdering. Möjligheten för detta ser väldigt olika ut runt om i landet, och behovet är stort i såväl stora som mindre kommuner. Därför har i regeringsställning inrättat en riksarkitekt som kan ge kommunerna stöd och som även kan vara en pådrivande kraft i arbetet med att lyfta fram arkitekturens roll i samhällsplaneringen. Minst en procent av investeringarna i det offentliga rummet, som bostäder eller infrastruktur, ska användas till konst och gestaltning. Det behöver dock inte kopplas strikt till ett objekt, utan kan användas för att höja kvaliteten i ett område. Därmed skapas större utrymme för konsten i det offentliga rummet. I takt med att konsten blir ett vanligt inslag i våra livsmiljöer bör den involveras allt mer i samhällets plan- och byggprocesser. Mer offentlig konst i små orter och mindre städer skulle innebära att fler invånare får ta del av ny offentlig konst som utgår från den lokala platsens behov och involverar det lokala civilsamhället. Offentlig konst tar plats där människor lever i sin vardag: i parker och lekplatser, på gator och torg, i boendemiljöer och på arbetsplatser. Kulturella och kreativa näringar De kulturella och kreativa näringarna skapar möjligheter för nya konstnärliga uttryck, regional utveckling och sysselsättning. De kulturella näringarna växer och omsättningen ökar i snabb takt, både i och inom den kultur som exporteras. De senaste årens snabba tillväxt beror på digitalt drivna affärsmodeller samt en ökning av kulturformerna musik, design, mode och spel. Det är positivt att kulturen, utöver det värde det skapar för människor, också kan bidra till sysselsättning och tillväxt i en sektor som kan vara långsiktigt miljömässigt hållbar. värnar denna utveckling och ser ett behov av ökad samverkan mellan de sektorer som berörs. Alla kreativa näringar har sitt ursprung i den kulturella kärna som kulturpolitiken har till uppgift att värna och utveckla. Utifrån den kulturella kärnan är det viktigt att det finns broar till andra delar av samhället som kan ta tillvara kultursektorns potential. Det kan handla om ökat samarbete mellan kultur- och näringspolitiska myndigheter, regionala knutpunkter för samverkan, innovationsstöd, rådgivning och finansiellt stöd till mindre kulturbolag som befinner sig i en uppstartsprocess samt att underlätta kompetensförsörjning i en modern och internationell kreativ sektor.