mot · H602766 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslaget inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig bör underskrida av BNP (avsnitt 2) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det civila försvaret ska ha erforderlig uthållighet att utföra sina uppgifter över hela konfliktskalan (avsnitt 3.1 och 16) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv till Försvarsmakten (avsnitt 4) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för ledningscentraler (avsnitt 5) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper (avsnitt 6.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast bör delta i gemensamt ägande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att all materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig (avsnitt 7.2) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarslogistiken ska vara anpassad till flera olika konfliktnivåer (avsnitt 7.4) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt finansierad forskning och utveckling (avsnitt 7.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mönstring (avsnitt 8.1) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna ett rekryteringskontor i för att stimulera rekrytering i norr (avsnitt 8.1) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtida utveckling för GSS-K- samt GSS-T-anställda (avsnitt 8.2) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmåner för kontraktsanställd personal (avsnitt 8.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Prio (avsnitt 8.5) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om officersutbildningen (avsnitt 8.6) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigsförbandsövningar (KFÖ) (avsnitt 8.9) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om system för hyra till Försvarsmakten (avsnitt 9) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna att ge skattelättnader eller ersättningar till medborgare som är aktiva i frivilligrörelserna ska utredas (avsnitt 10) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sju brigader samt ytterligare förband för respektive successivt bör sättas upp (avsnitt 11) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta en taktisk ledningsnivå genom att upprätta fördelningsstaber inom respektive militärregion i syfte att kunna leda en eller flera brigader och fördelningsförband (avsnitt 11.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett antal förstärkningsförband successivt bör sättas upp som fördelningsresurser (avsnitt 11.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anskaffning av raketartilleri (avsnitt 11.6) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska vidmakthålla Marinbas syd samt marinhamn samt utveckla en Marinbas väst och marinhamn (avsnitt 12.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att återintegrera ett taktiskt radiosystem () (avsnitt 13.2) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare flygflottiljer (avsnitt 13.4) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska samordnas med marinen (avsnitt 14) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordsäkring av (avsnitt 15) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om MSB:s ansvar för civilt försvar (avsnitt 16) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om SOS Alarm (avsnitt 16.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa beredskapslager (avsnitt 16.4.1) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att självförsörjningsgrad av livsmedel bör öka (avsnitt 16.4.1) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av psykologiskt försvar (avsnitt 16.5) och tillkännager detta för regeringen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Den så kallade försvarsgruppen gjorde 2017 en korrigering för felaktiga prisindex (årsuppskrivningar), men alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . tar här fram ett detaljerat förslag på hur det svenska försvaret kan rustas till ett starkt nationellt försvar. Vårt förslag till försvarssatsning innebär att det svenska försvaret återförs till ungefär det omfång och den förmåga det hade . Det är skada att nedrustningen inte slutade just detta år. var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. Hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. Länderna i vår närhet har försvarsanslag av BNP eller har beslutat att skaffa det. försvarsanslag däremot fortsätter att sjunka. Det säkerhetspolitiska läget kan snabbt förändras, men militär förmåga byggs långsamt. Det tar tid att utbilda officerare och tillräckligt med manskap. Därför bör grundlagen inte tillåta regeringar att satsa för lite på försvaret; av BNP skulle kunna vara ett bra mått på lägsta nivå. försvar bygger på en deklarerad folkvilja att ska vara en självständig och fri nation samt på en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda förmåga att skydda landet genom ett organiserat totalförsvar som inkluderar civila komponenter i samverkan. Totalförsvaret ska både ha en yta, skalförsvaret, och ett djup, invasionsförsvaret. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskel att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att angripa . Ett sådant försvar ska också ha en sådan styrka att det kan föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium. En avancerad motståndare som angriper förväntas använda fjärrstridsmedel med god precision, specialförband, cyberförmåga, obemannade system, rymdförmåga och avancerad informationsförmåga som stöd för de stridskrafter, såväl konventionella som okonventionella, som tränger in i riket. Det moderna militära försvaret är därför beroende av både högteknologiska system och folkets samlade försvarsvilja. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. Ytterst kan det komma att avgöras av den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. Bara det svenska totalförsvaret kan ytterst säkra frihet. Försvarsberedningens rapport , Starkare försvar för en osäker tid, förutsätter att det civila försvaret bara klarar sig 5–. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Vår dåliga uthållighet i krig är en brist som sänder obehagliga signaler av svaghet till omvärlden. Enligt vår mening bör totalförsvar kunna hantera att försvara uthålligt över , . I försvaret av landet så måste stridskrafterna förfoga över moderna system och materiel. Detta är kostsamt, men utan korrekt anpassad och tillräcklig mängd materiel uppnås ingen tröskel för en potentiell angripare. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Det omedelbara och den nära framtiden (med vilket vi menar från nu till ) måste därför vara föremål för ständig krigsplanläggning av Försvarsmakten, där faktiska styrkeförhållanden och värsta-falls-scenarier utgör underlag. Vi kan inte bortse ifrån hur snabbt bygger upp sin militära förmåga. Vi kan inte heller bortse från risken med en kinesisk-rysk militärallians, vilket skulle möjliggöra för att ytterligare stärka sitt västra militärdistrikt. 3.2 Försvarets geografiska indelning Det moderna kriget har ett högt tempo och fjärrbekämpning gör det svårt att säkert flytta de egna stridskrafterna. Ju längre ett krig pågår, desto större är dessutom risken att våra fältförband har bekämpats. Det är då viktigt att vi planerat och övat för småskaligt lokalt försvar, steget innan Fria kriget. Det är också viktigt för samhällsfunktionerna och folkets basala försörjning att det finns en lokal totalförsvarsorganisation såväl militärt som civilt. Militära och civila befälhavare ska därför finnas på alla nivåer, såväl i hela riket, som regionalt och lokalt. Militärregionerna bör även överensstämma med nya totalförsvarsområden för det civila försvaret för att underlätta samverkan mellan Försvarsmakten och civila myndigheter. 4 Direktiv till Försvarsmakten Tilldelad ekonomi kontra militär förmåga kan regleras på två sätt: Alternativ 1: Försvarsanslaget är bestämt och målen (försvarsförmågan) anpassas efter detta. Alternativ 2: Målen (försvarsförmågan) är bestämda och försvarsanslaget anpassas efter detta. I råder alternativ 1. anser att alternativ 2 bör gälla. I det försämrade säkerhetsläget som råder i bör vi inte spara bort vissa militära förmågor. Regering och riksdag bör ha ansvaret för anslagstilldelning, större investeringar, sättande av mål för totalförsvaret, beredskapshöjningar och order om att inleda skarpa operationer Försvarsmakten bör å sin sida ha ansvaret för skapandet av god krigföringsförmåga, militär strategi och taktik samt genomförande av operationer. 4.1 Direktiv för det militära försvaret ska med alla till buds stående medel bevara rikets frihet och självständighet. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra mot alla former av intrång från främmande stridskrafter. Att avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium. Att avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium, varvid Försvarsmakten skall kunna möta militära intrång i hela landet, hejda dito i flera riktningar och avgöra i en riktning. Att skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium. Att skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen. Att vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser. Att frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder. Att stödja andra myndigheter i kris och krig. Att stödja svensk utrikespolitik vid gemensamma militära missioner utrikes. Direktiv för det civila försvaret I det civila försvarets uppdrag ska ingå: Att värna civilbefolkningen. Att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Att stärka Försvarsmaktens förmåga vid mobilisering, väpnat angrepp och krig. Att stärka den civila försvarsviljan i fred, kris och krig. Ledningscentraler och andra för angriparen högvärdiga mål ska ha tillgång till bergrum eller på annat sätt skyddas. Spridning och redundans är kompletterande skyddsmetoder. Strategiska viktiga strukturer ska omgärdas med sekretess. Den högsta ledningen ska ha en hög beredskap och öva kris och krig ofta inom ramen för totalförsvaret. Att samla mätdata från många sensorer inom försvarsgrenarna möjliggör utnyttjande av gemensamma lägesbilder. Sådana gemensamma lägesbilder ökar möjligheten för försvarssystemen att verka mot fientliga mål. Det är naturligt att fientliga parter vill störa denna möjlighet, vilket ställer höga krav på teknik och noga förberedd taktik. 6.1 Internationella fredsoperationer/militärt bistånd anser att fredsbevarande och fredsskapande operationer kan vara viktiga för att stoppa och förhindra mänskliga katastrofer. Militära aktioner i främmande land innebär alltid svåra folkrättsliga bedömningar. Därtill har ofta parterna i de konflikter vi ska motverka en främmande verklighets- och historiesyn, vilket ställer krav på grundlig analys innan beslut om insats fattas. En förutsättning för varje sådant beslut bör vara att insatsen sker med FN-mandat. anser också att sådan internationell tjänstgöring alltid ska vara frivillig. 6.2 Specifika internationella operationer I hotar pirater vår och andras handelsflottor och varuflöden. har deltagit i EU:s insatser utanför , Operation . stödjer att svenska enheter ger fortsatt bidrag till Operation . Situationen i förblir högst osäker. Islamisterna har för tillfället tryckts undan, men finns kvar i bakgrunden. Läget företer påtagliga likheter med läget i . 6.3 Utlandsmissioner och EU-stridsgrupper finns på EU-nivå snabbinsatsstyrkor i beredskap. Syftet är att snabbt kunna sätta in styrkorna i konfliktområden efter beslut i , men ännu har förbanden aldrig utnyttjats. motsätter sig militarisering av EU och anser därför att , i likhet med t.ex. , bör stå utanför systemet med EU-stridsgrupper. Däremot kan med fördel bistå i internationella fredsoperationer i den mån det inte ekonomiskt drabbar vårt territoriella försvar. När vårt invasionsförsvar är återbyggt är vi inte främmande för att pröva den tidigare målsättningen att ha två bataljoner, samt en brigadledning, ute i utlandstjänst kontinuerligt. Som nära partner i internationella operationer ser vi helst nordiska eller baltiska länder. För deltagande i internationella fredsoperationer förutsätts att det ligger i linje med svensk utrikespolitik samt att insatsen bygger på ett FN-mandat. 7.1 Nyanskaffning och vidmakthållande Principerna för försvarets materielförsörjning bör vara: Vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel bör väljas före nyanskaffning, om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås. Utveckling bör genomföras när det gäller nationella säkerhetsintressen och när innehar särskilda produktionskompetenser. Nyanskaffning av befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel bör ske på marknaden som tredje alternativ. Medelräckviddigt luftvärn är exempel på dyra system som vi troligen bör köpa utifrån. Gemensamt ägande av materiel Vid försvar av egna territoriet är det viktigt att eventuell gemensam materiel (så kallad Pooling & sharing/Smart defense) finns i närheten. I fall bör vi ingå dylika samarbeten tillsammans med de nordiska grannländerna. Hur sådan gemensamt materiel ska disponeras vid höjd beredskap och i krig ska bestämmas i förväg. 7.3 Statligt finansierad forskning och utveckling Statligt finansierad forskning och utveckling (FoU) är grundläggande för försvarsindustrin och bör koncentreras till områden där svensk industri är framgångsrik. De produkter svensk försvarsindustrin har att konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Det starka intresset i försvarshänseende innebär att avsteg och tillämpning av undantag från grundprinciper om statsstöd är motiverade och måste användas. Förvärv av svensk högteknologisk försvarsmateriel medför en stark ekonomisk återföring i samhällsekonomin. Det sker genom de direkta jobb det ger, genom bieffekter och genom ökade exportmöjligheter. tror på svensk ingenjörskonst och anser att det skäl att bättre förvalta den samhällsekonomiska tillgång som svensk försvarsindustri utgör. När stora och tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer bör en stat-till-statöverenskommelse eftersträvas från svensk sida. Dels ger det oss bättre chanser till export, dels kan vi bättre motverka att svensk försvarsteknik lämnar i samband med en större affär. Inom EU gäller försvarsmaterielupphandlingsdirektivet, vilket ställer krav på konkurrensutsättning. I praktiken tillämpas dock sällan direktivet i enlighet med intentionerna runt om i EU. Dessutom anser att Europeiska försvarsbyrån () politiskt ska peka ut vilka försvarsindustrier som ska överleva och vilka som ska få riktade forskningspengar. anser att det är en starkt oroande utveckling och att vi bör värdera våra egna marknader innan vi ger upp och låter bestämma framtiden för svensk försvarsindustri. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är precis som i andra länder fortsatt viktiga komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken. Värt att notera är att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och är relativt billiga. Regeringens utredning, Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88), pekar på behovet att rulla tillbaka reformer som inneburit att Försvarsmakten förlorat kontrollen över logistikverksamheten. Vi är i stort sett eniga med Försvarsmaktens remissyttrande i ärendet. menar att verksamheten ska vara anpassad för att fungera i krig och utifrån flera olika konfliktnivåer. Det är också angeläget att onödig byråkratisk tröghet som byggts in i logistikverksamheten försvinner, vilket även underlättar verksamheten i fred. Vi hoppas att regeringen återkommer med en proposition i ärendet och där tar särskild hänsyn till remissvaret från Försvarsmakten. () lider av ständigt återkommande sparbeting och omorganisationer. FMV:s roll bör enligt inte bara vara statisk. Den bör även rymma utveckling och därför också tilldelas medel för egen utveckling. Det finns skäl att ifrågasätta ändamålsenligheten i att FMV enligt nuvarande ordning fakturerar industrin för materiel som sedan Försvarsmakten i sin tur fakturerar FMV för. Frågor om hur mycket materiel som för tillfället är beställt tycks ha två olika svar beroende på om man frågar eller FMV. Det är förvisso inte särskilt konstigt eftersom de båda myndigheterna kommer i olika fas, där systembygge vid FMV tar tid i anspråk. anser dock att FMV:s roll var tydligare när självt utvecklade det mesta av försvarsmaterielen. Vi anser FMV fortsatt bör äga materiel som de arbetar med. 8.1 Värnplikt – GSS-P Införande av ett renodlat frivilligt försvar utan utbildning av värnpliktiga var enligt ett stort misstag. En viktig orsak är att reformen inneburit att för få människor kommit att engagera sig aktivt i försvarssektorn, men också för att den folkliga förankringen minskade drastiskt hos försvaret. anser att samtliga unga män och kvinnor bör genomgå mönstring. Med aktiverandet av värnpliktsutbildning återfår armén ett system med fredsorganisation respektive krigsorganisation. För att möta det ökade behovet av personal och för att stimulera lokal rekrytering bör Totalförsvarets rekryteringsmyndighet öppna ett rekryteringskontor i . 8.2 Framtid för GSS-K samt GSS-T Samtliga heltidsanställda soldater och sjömän med anställningsbeteckning GSS-K ska enligt mening erbjudas tillsvidareanställning. Det finns vissa typer av förband där GSS-K är mer lämpliga än värnpliktsförband och det finns därför anledning att behålla anställningsformen. Däremot ska inga nya GSS-T-kontrakt, d.v.s. deltidsanställda soldater och sjömän för tjänstgöring, tecknas. Det innebär att vi föreslår att kontrakterad personal med sådan anställningsbeteckning behålls tills avtalen löper ut och att GSS-T därmed successivt fasas ut för att ersättas med personal med värnpliktig krigsplacering, s.k. GSS-P. I och med värnpliktens återaktivering har det uppstått ett behov av officerare för att kunna utbilda värnpliktiga. Detta är det verkliga nålsögat för den expansion av det svenska försvaret som är nödvändig. För att möta behoven bör kontraktsanställda soldater utbildas till underbefäl för att kunna stödja värnpliktsutbildningen. 8.3 Förmåner för kontraktsanställda anser att det finns skäl att utreda om det är lämpligt och ekonomiskt möjligt att stärka villkoren för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän, genom att de: kan få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden, kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält, som bor på logement kan få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag, kan få subventionerade hemresor , som går under anställningsbeteckning GSS-K kan erhålla en premie när en tredjedel, två tredjedelar respektive hela kontrakterade tiden löpt. Fredsbasering av militära förband bör ske till stadsregioner och större befolkningsorter samt . Förbandsflytt bör undvikas och prövas endast som sista utväg, eftersom all viktig personal sällan följer med och svårersättbar nyckelkompetens riskerar att förloras vid sådana åtgärder. För rekrytering i stort är det avgörande att ha regementen baserade i de flesta län. 8.5 Administration: Prio Rapportering och statistik möjliggör styrning och ledningsbeslut, men det är viktigt att administrativ rapportering inte blir allt för tidskrävande. Försvarsmaktens ledningssystem Prio har kritiserats för att vara tungrott och långsamt. En oberoende översyn av systemet skulle kunna peka på vad som måste förbättras. Om det är lämpligt att lämna Prio till förmån för ett nytt system bör åtgärder vidtas . Officersutbildningens fokus bör enligt återgå till att leverera krigsmän samt ledare till krigs- och funktionsförbanden. Det nya officersutbildningssystemet är undermåligt då det frångått sitt ändamål. Försvarsmaktens viktigaste uppgift är att värja rikets gränser, således ska officerskadern utgöras av de som är bäst lämpade för denna uppgift. Officersutbildningen ska därför i bildlig bemärkelse sålla agnarna från vetet, vilket i klartext betyder att de som saknar de efterfrågade förmågorna vad avser ledarskap och krigsduglighet aldrig bör utexamineras som officerare. anser att officerssystemet ska återgå till att, efter genomförd värnplikt, innefatta på försvarshögskola varefter kadetterna går vidare på verksamhetsförlagd utbildning. Därefter ska kadetterna genomföra praktik ute på förbanden för truppföring och trupputbildning. Slutligen ska de, efter förvärvade erfarenheter och en större förståelse för verksamheten, åter till försvarshögskolan studier.