ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022500 · 2018-11-30 00:00:00 — Skydda den värdefulla åkermarken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet för åkermarken och tillkännager detta för regeringen. exploateras för både bebyggelse, infrastruktur och industribyggnation. ökade antalet tätorter såväl som tätorternas invånarantal markant. Detta har inneburit en expansion av tätorternas yta, vilket har lett till att tagits ur bruk för att istället bebyggas. Bara minskade arealen i med till förmån för nybyggnation och utbyggnad av bostäder. är ett av de länder som har mest asfalterad yta per invånare, vilket innebär att det finns gott om utrymme för förtätning. I MB 4 § 3 kap. beskrivs jordbrukets betydelse och vilken hänsyn som bör tas till vid bebyggelse: ”Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk.” (MB 1998:808) Det finns alltså ett skydd i lag, men det är i tillämpningen det brister. presenterade 2013 en analys av hur svensk exploaterats –2010, och konstaterar att exploateringen av ökat jämfört med perioden –2005. I rapporten påpekas att av svenska kommuner har en plan för hur kommunens ska bevaras samt att det saknas korrelation mellan förekomst av åkermarkspolicy och andel i kommunen. I rapporten lyfter författarna en oro för att hållbarheten i resursbevarandet underordnas mer kortsiktiga ekonomiska värden. I en annan av rapporter från utvärderas tillämpningen av lagstiftningen som reglerar när tas i anspråk för byggnation. Kommunernas översiktsplaner har granskats, och skribenterna konstaterar att jordbruksmark ofta exploateras utan de avvägningar och beslutsunderlag som lagen kräver. Även här lyfts en oro över att lagstiftningens långsiktiga perspektiv på resurshushållning får stå tillbaka för externa intressenters efterfrågan på mark för byggnation. Slutsatsen som kan dras är att för att åkermarken ska bevaras och exploateringen ska minska så måste skyddet av åkermarken stärkas. Dels måste kraven på beslutsunderlag stärkas och definitionen och motiveringen av vad som utgör ett väsentligt samhällsintresse måste tydliggöras. Därför bör regeringen tillsätta en utredning som tittar på hur kommuner definierar väsentligt samhällsintresse och vilka eventuella förändringar och förtydliganden som behöver göras för att tillämpningen ska fundera. Dessutom bör regeringen ge i några utvalda län, däribland , i uppdrag att med stöd av berörda myndigheter såsom , , och kraftsamla med kommuner och andra aktörer för att hitta fungerande metoder för att långsiktigt bevara den värdefulla åkermarken. presenterade Miljömålsberedningen ett delbetänkande kring hållbar användning av jordbruksmark, där man bland annat konstaterar att det är mycket viktigt att bevara jordbruksmarken och skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt jordbruk. Det är således viktigt att regeringen arbetar vidare med de förslag som framkommit i delbetänkandet.
mot · H6022501 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en genomlysning av hur äganderätten och brukanderätten beaktas i politiska beslut och hur hänsyn till äganderätten och tillämpningen av proportionalitetsprincipen fungerar vid myndighetsbeslut, och detta tillkännager för regeringen. Den privata äganderätten utgör en av flera förutsättningar för ett demokratiskt och väl fungerande samhälle. Den är också grundlagsstadgad. Utan möjlighet för den enskilde att förutse stora ingrepp i den privata äganderätten eller överblicka konsekvenser av ett intrång minskar den enskildes vilja att utveckla och satsa. Det finns givetvis tillfällen då intrång i äganderätten måste göras, men det är då viktigt att detta sker på ett rättssäkert och förutsägbart sätt. Det är också av största vikt att intrånget sker i enlighet med proportionalitetsprincipen, d v s att värdet av intrånget står i proportion till kostnaden för den enskilde. Äganderätten och brukanderätten har varit på den politiska agendan på flera olika sätt. Det har handlat om vattenkraftsägare som tvingats riva ut hundraåriga kulturminnen utan att kunna påverka och utan att få någon ersättning. Det har handlat om skogsägare som inte fått avverka sin skog på grund av en svamp eller en fågel som inte är utrotningshotad men ovanlig just i det området. När en del av dessa fall har drivits i domstol har det också visat sig att ansvarig myndighet brustit när det gäller just att väga samhällsnyttan mot den enskildes kostnad. Det visar att tillämpningen av proportionalitetsprincipen vid äganderättsliga intrång inte fungerar optimalt. Kvar står den enskilda människan med en växande känsla av maktlöshet och frustration. För att säkerställa att den grundlagsstadgade äganderätten värnas och att proportionalitetsprincipen tillämpas korrekt bör regeringen ta initiativ till en utredning av äganderättens och brukanderättens plats i politiska beslut samt se över hur tillämpningen av proportionalitetsprincipen vid myndighetsbeslut fungerar för att stärka den enskildes makt i förhållande till det offentliga vid intrång som begränsar den enskildes ägande- och brukanderätt.
mot · H6022502 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en privatisering av delar av Lantmäteriets verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Många av landsbygdens företag är beroende av Lantmäteriets tjänster, vid exempelvis reglering eller avstyckning. De långa handläggningstiderna, ibland upp till , vid myndigheten har dock visat sig vara ett problem, när fastighetsförsäljningar skjuts och generationsväxlingar hänger i luften. Många vittnar också om att även små enkla fastighetsregleringar kan dra iväg både och kostnad. En lösning för att kunna effektivisera verksamheten och korta ner handläggningstiderna och kostnaderna skulle kunna vara att möjliggöra för privata aktörer att uträtta delar av myndighetens uppgifter, för att på så sätt frigöra resurser åt den myndighetsutövning som bör vara Lantmäteriets kärnverksamhet. Därför bör regeringen utreda en privatisering av vissa delar av Lantmäteriets verksamhet och hur det skulle påverka landsbygdens företag.
mot · H6022509 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen och tillkännager detta för regeringen. Det finns olika mervärdesskattenivåer. är de logiskt motiverade. Detta gäller dock inte för den märkliga skillnaden mellan moms vid ett musikarrangemang och vid samma arrangemang men där dans också förekommer. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken enbart lyssnar till musiken, är . Motsvarande momssats så snart åhörarna utöver att lyssna också börjar röra sig till musiken – de dansar – är . Detta är ologiskt och bör rättas till. Dansen är en folkrörelse som finns över hela landet, och stora mängder människor samlas i och kring musik och dans för att trivas tillsammans och få en stark upplevelse. Varför kultur som utövas i form av musik och dans ska beskattas med 25 procents moms, medan kultur i form av enbart musik är belagd med väsentligt lägre moms är svårt att se logiken i. Momsnivån för musikverksamhet bör därför vara densamma vare sig åhörarna eller publiken dansar till musiken eller inte. Denna fråga har tidigare prövats utan framgång. Vi hoppas att tiden talar för motionen !
mot · H602251 · 2018-11-07 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över dagens lagstiftning så att det blir enklare att sälja vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att det blir enklare att jaga vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinsstammen ökar drastiskt i , vilket bl.a. visar sig i den statistik som Nationella har avseende trafikolyckor. 2010 skedde 2 445 tillbud i trafiken, 2017 var siffran 6 082, vilket visar på en drastisk ökning av vildsvinsstammen. Inom jord- och skogsbruket har vildsvinsskadorna ökat, vilket tillsammans med trafikolyckorna har gjort att det finns ett önskemål att öka avskjutningen av vildsvin. finns det ett antal begränsningar som gör att jägare inte skjuter så många grisar som behövs för att minska antalet vildsvin i skog och mark. Ett av de största problemen är att det är svårt för jägare att avyttra köttet. hanterar de flesta jägare köttet själva och då finns det en naturlig övre gräns för hur många grisar som skjuts, men om det blir lättare för jägare att sälja köttet kommer incitamenten för jakt att öka. Alla är överens om att man skall ta trikinprov på alla grisar som fälls, men man kan ta bort kravet på veterinärbesiktning för de jägare som säljer kött till bekanta. Man bör även betrakta försäljning av viltkött på samma sätt som försäljning av bär och låta jägarna få möjlighet att sälja kött för ett antal innan försäljningen beskattas. Utöver att det bör vara enklare att sälja köttet bör jakten i sig underlättas. får man t.ex. inte arbeta med fast monterad grönbelysning på vapnet, vilket givetvis försvårar jakten. Istället för att ha regler som begränsar och försvårar jakten bör man ta fram regler som gör att det är så enkelt som möjligt för jägarna att jaga vildsvin.
mot · H6022510 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en allmän jakttid på skarv bör medges och tillkännager detta för regeringen. Det svenska beståndet av skarv uppgår till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i är mycket omfattande. Den stora ökningen av fågeln skarv har lett till omfattande klagomål om att skarvarna påverkar fiskbestånden negativt, att det skapar olägenheter för friluftslivet och förstör skog och natur på de öar och kustområden där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan är även förekommande i sjöar och vattendrag i inlandet. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. Mot bakgrund av detta har till exempel i län tidigare beslutat att meddela berörda fastighetsägare, jakträttsinnehavare och deras jaktgäster tillstånd till skyddsjakt efter storskarv/mellanskarv i läns bräckvattenområden. Motivet för beslutet är den stora förekomsten av skarv, som lokalt förorsakar allvarlig skada på fiskeredskap och fiskbestånd. Trots dessa tillstånd att bedriva skyddsjakt i de berörda områdena kommer det ständigt rapporter från yrkesfiskare och närboende om problemen med skarvens ökning och utbredning utmed hela kusten. Allt fler invånare längs stora delar av upplever att deras närmiljöer och fritidsmiljöer förfulas och blir otillgängliga genom skarvens utbredning. Om vi tar Smålands-/Östgötakusten som exempel så består den till stora delar av en förhållandevis grund moränskärgård med många små trädbevuxna öar. Det lokala fisket är till stor del beroende av dessa områden och deras fiskbestånd. Det lokala fisket utförs till största delen inte med yrkesfiskelicens eller med särskilt fartygstillstånd utan av fastighetsägare som har fisket som en del i kustsamhällets näring. Dessa grunda skärgårdsområden är också mycket viktiga förynglingsområden för gädda och abborre. Många kommuner längs bedriver och stöder projekt både i kustbäckarna och i skärgårdsområdet för att anordna nya och förbättra befintliga reproduktionsområden för framför allt gädda men också för andra fiskarter. Kommunerna har med hjälp av fastighetsägare, betydande egna insatser och statliga bidrag tillskapat större våtmarker och lekområden med mycket goda resultat för minskad miljöpåverkan och fiskreproduktion. Dessa satsningar har uppmärksammats både regionalt och nationellt, inom statliga verk och i naturvårdskretsar. Bestånden av gädda och abborre i t.ex. Mönsterås kustområden och i har varit och är fortfarande så pass hotade att statliga myndigheter har beslutat om fiskeförbud på dessa arter under lektid, från till . I syfte att komma till rätta med problematiken med den allt mer utbredda förekomsten av fågeln skarv samt i syfte att återvinna förtroende för jaktlagstiftning bör en allmän jakttid på skarv medges. Att inte medge allmän jakttid på fågeln skarv riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Vi förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.
mot · H6022511 · 2018-11-30 00:00:00 — Ökad avskjutning av vildsvin ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad avskjutning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinen ha blivit fler och fler i hela landet. Stammen har ökat kraftigt, vilket på många håll ställer till det för både lantbrukare och skogsbrukare. De skador som vildsvinsstammen ställer till med uppgår till och skapar därför problem att kunna bruka jord och skog. Vildsvinen har också blivit en trafikfara på många håll då grisarna ska passera större vägar. I finns en välorganiserad jaktkår och jakten är en stor del av Folkrörelsesverige. För att komma tillrätta med vildsvinsstammen och få ner skadorna som de åstadkommer så behöver en ökad avskjutning av vildsvinen göras. För att öka avskjutningen så bör ett större samspel mellan jägare, markägare samt representanter för de gröna näringarna ske. Det måste också till omfattande regelförenklingar för att bland annat kunna ta tillvara och kunna slakta och sälja köttet. Regeringen bör utreda hur en ökad avskjutning av vildsvinsstammen kan ske och där också inhämta kunskap och samtal med representanter för jägarförbunden, lantbruksförbunden och skogsägareföreningarna.
mot · H6022512 · 2018-11-30 00:00:00 — Krav på vinterdäck för tunga lastbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa lagkrav på vinterdäck på samtliga hjul för tunga lastbilar och tillkännager detta för regeringen. när snön kommer, verkar det komma som en total överraskning. Lastbilar som fastnar i uppförsbackar stoppar upp trafiken och olyckor sker. Den samhällsekonomiska förlusten i alla dessa förseningar och olyckor är betydande. kräver svensk lagstiftning att tunga lastbilar (+3,) ska ha vinterdäck eller ”likvärdig utrustning” på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder till . Lagen kom till under alliansregeringen och var en skärpning mot tidigare. Den lagen har hjälpt till viss del, men fortfarande återstår en hel del av problemet. ser vi hur vårt grannland ställt tuffare krav och därmed fått bort en stor del av problemen. Krav på vinterdäck på samtliga hjul till gäller oavsett väglag, och kontroller sker vid inpassering i landet. har så mycket som av fordonen belagts med körförbud, ofta utländska åkerier som kört genom på väg till , trots att förhållandena är likvärdiga. Utländska åkerier, med förare som är ovana vid snöiga vägbanor och med däck som inte håller måttet, är ett av de grundläggande problemen. Att slopa kravet på att vinterväglag ska råda och istället kräva vinterdäck gör reglerna lättare att kontrollera och förebygger problem. Att dessutom ställa kravet på samtliga hjul ökar säkerheten och minskar olyckorna. Det är dags att utvärdera och uppdatera lagstiftningen och skärpa kraven på vinterdäck för att komma tillrätta med problemet att tunga lastbilar korkar igen vägarna vid dåligt väglag. Regeringen borde ta ett sådant initiativ .
mot · H6022513 · 2018-11-30 00:00:00 — En start i livet med båda föräldrarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom det befintliga systemet för föräldrapenningen utöka den tillfälliga föräldrapenningen från 10 och tillkännager detta för regeringen. Den som förälder är en kaotisk tid. Ett nytt liv har sett världens ljus och saker blir aldrig mer som de har varit. Speciellt för nyblivna föräldrar är mycket okänt, rutiner etableras och den nya lilla personen ska lära kännas. Under den här skapas också viktiga relationer mellan föräldrar och barn. Jag är övertygad om att med ökade möjligheter att vara med den blir det större möjligheter för båda föräldrarna att lära känna barnet, skapa rutiner och kunskap om barnet och dela det tunga arbetet med det nyfödda barnet. Genom förbättrade möjligheter till allt det ovan nämnda ökar också sannolikheten för ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen. Att som återvända till arbetslivet , innan rutiner etablerats och när det första kaoset knappt lagt sig, skapar en klyfta mellan den arbetande och den hemmavarande föräldern. Det i sin tur riskerar att den ena föräldern känner större ansvar och känns mer som expert på det lilla barnet, och därmed blir det också mer naturligt att det är den föräldern som tar ut merparten av föräldrapenningen. Jag är övertygad om att ju mer en förälder lär känna sitt barn, lär sig rutiner och delar ansvaret med andra, desto större blir viljan att själv ta ett större ansvar. Genom att utöka den tillfälliga föräldrapenningen vid barns födsel från 10 är jag övertygad om att jämställdheten skulle öka på så sätt att ett jämnare uttag av föräldrapenning skulle ske, vilket ger många positiva effekter.
mot · H6022515 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avverkning i fjällnära skog ska anses som pågående markanvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inga ytterligare arealer i fjällnära skog ska avsättas som reservat eller liknande och tillkännager detta för regeringen. Ägare till fjällnära skog har av förbjudits att avverka sin skog. Samma myndighet har dessutom meddelat skogsägarna att ingen ersättning ska utgå eftersom man anser att det inte finns en pågående markanvändning. Detta trots att skogsägare i samband med köp av fjällnära skog fått skogsbruksplaner av just som föreskriver avverkning. Brukandeförbudet och den uteblivna ersättningen har gjort att enskilda skogsägare tvingats stämma staten. Statens agerande är ett brott mot äganderätten som finns inskriven i grundlag, och i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. I en demokrati och rättsstat ska inte medborgare behandlas på detta sätt. menar att det inte går att säga om avverkning i fjällnära skog kan anses vara pågående markanvändning. Därmed kan man heller inte besluta om ersättning till markägaren. Vi anser det självklart att avverkning är en del av den pågående markanvändningen skogsbruk på produktiv skogsmark. Det är ytterst anmärkningsvärt att sektors-myndigheten för skogsbruk inte kan avgöra detta. I skogsvårdslagens förarbeten är det tydligt att avverkning är pågående markanvändning på produktiv skogsmark. Detta stöds av rättspraxis och den av beställda rättsutredningen. är hälften av den fjällnära skogen formellt avsatt som reservat eller liknande och ytterligare stora arealer är frivilligt avsatta. Detta är mer än nog och det finns inget behov av ytterligare etappmål.
mot · H6022516 · 2018-11-30 00:00:00 — Barnrättssäker och jämställd folkbokföring och myndighetskommunikation ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten för barn att vara skrivna på flera adresser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brev till vårdnadshavare ska adresseras till samtliga föräldrar och tillkännager detta för regeringen. är det endast möjligt att en person, oavsett ålder, är skriven på en adress. finns det många fall där det skulle vara rimligt att framförallt barn kan vara mantalsskrivna på dubbla adresser. Det gäller speciellt tillfällen när barnet bor lika mycket tid i respektive hushåll, men kan vara viktigt även i andra fall. En kallelse till läkaren kan missas när den kommer till fel hushåll och hushållen inte kommunicerar. Det kan leda till att barnet inte kommer iväg och blir undersökt alls. Det gynnar ingen, framförallt inte barnet, men är en realitet i många situationer . Det är också så att det bara är där barnet är mantalsskrivet som man har extra rätt till olika skyddsnät, exempelvis bostadstillägg. Det blir inte rimligt när barnet trots allt bor lika mycket i båda hushållen. Detta är en viktig fråga och missgynnar ofta den med lägst inkomst, vilket i många fall är kvinnor, och drabbar i sin tur också barnet. Det är därför en viktig fråga både ur barnrättsperspektiv och ur jämställdhetsperspektiv att barn ska kunna vara skrivna på två adresser om det finns skäl för det. Det är dessutom ofta en regel att det är modern i ett samboförhållande som får all post till vårdnadshavare. Det finns många exempel där fäder gjort exempelvis en anmälan om plats till förskolan, men där modern eller den andra partnern fått brevet om platstilldelning. I de fall där föräldrarna är separerade blir det också helt orimligt att den ena föräldern riskerar att, avsiktligt eller oavsiktligt, missa information kring barnet. Det är därför rimligt att i de fall där vårdnadshavarna inte bor på samma adress, ska all post kring offentliga tjänster skickas till båda vårdnadshavarna.
mot · H6022517 · 2018-11-30 00:00:00 — En föräldrapenning för båda föräldrarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ändra föräldrapenningens regler för att ge föräldrar samma möjligheter att tillbringa tid med sitt barn utan att riskera sin ekonomiska trygghet och tillkännager detta för regeringen. För att öka jämställdheten i samhället krävs att föräldrar ska behandlas lika om de har barn tillsammans. I en överväldigande majoritet av fallen (i olikkönade relationer) är det mamman som är hemma med barnet den och pappan . Ett annat problem för jämställdheten är att reglerna för hur SGI beräknas förändras när barnet fyller . Fram till dess att barnet är står det föräldrarna fritt att välja hur många dagar som tas ut men från (tiden då många pappor tar ut sin föräldraledighet) måste de ta ut minst för att inte mista sin SGI alternativt komplettera med utbildning eller jobb. Detta gör att den förälder som tar över i ett skede inte har möjlighet att vara hemma med barnen. Den som inte tar ut minst får en helt nollad SGI, vilket gör att dagarna tar slut snabbare, trots att familjen av olika skäl kan vilja dryga ut föräldraledigheten. De som då vill ta ut färre dagar försätts i en ekonomiskt osäker situation om något skulle hända. Det är därför rimligt att reglerna ses över. Ett alternativ hade kunnat vara att det inte är barnets ålder som bestämmer, utan att det är ifrån första föräldrapenningsdagen med barnet är det som sätter gränsen för när måste tas ut. Då får båda föräldrarna samma rättigheter och möjligheter att spendera tid med sitt barn, oavsett vem som börjar stanna hemma. Ett annat alternativ är att minska antalet dagar från 5 till exempelvis 3, för att minska problematiken. Det är självklart att barnet har lika stor rätt till båda sina föräldrar och det är därför viktigt att samma trygghet finns för föräldrarna, oavsett vilken period föräldraledigheten tas ut. Systemet bör därför ses över, inte minst för att öka jämställdheten.