mot · H6022903 · 2018-11-30 00:00:00 — Frihet, fred och utveckling i världen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen av utrikespolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tar ansvar i en orolig omvärld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om våra värderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad frihet för världens kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hbtq-personers rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihet i den digitala världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU och framtidsutmaningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brexit och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vårt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en större union med välmående grannar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s röst i världen med välmående grannar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om solidaritetsförklaringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och Barents och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nato och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om globaliseringens förändringskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om globala migrations- och flyktingströmmar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljö och klimat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energi och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer osäkert närområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om terrorism och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigets lagar och folkrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sönderfallande stater och ökade konflikter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om globaliseringens kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsteknologins betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om handel, mänskliga rättigheter och miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet genom internationella avtal och exportkontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bredare syn på utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de globala hållbarhetsmålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bistånd i en ny tid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen på biståndspolitiken – ett värderingsdrivet bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare stöd för barn och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om biståndet som verktyg för demokratin och tillkännager detta för regeringen. 1 Inledning – tar ansvar i en orolig omvärld Vi lever i en orolig och snabbt föränderlig omvärld och lär omvärldens utmaningar allt tydligare och oftare bryta sig in i den svenska vardagen. På olika sätt och av olika skäl får exempelvis både Trumpadministrationen och brexitbeslutet svårförutsägbara konsekvenser för , inte minst säkerhetspolitiskt. Därtill utmanas EU:s existens och värdegrund både inifrån och utifrån: inifrån av anti-europeiska krafter på höger och vänsterflankerna, utifrån från öst av Kremls destabiliseringsförsök men också från väst, av en amerikansk administration som öppet ifrågasätter värdet av ett enat EU och ser brexitbeslutet som en modell för andra länder i . så utmanas för tillfället även frihandeln och de principer den vilar på. är ett relativt litet och exportberoende land och det är oroande att allt fler länder signalerar en mer protektionistisk handelspolitik. aggression och revisionism påverkar den regel- och normstyrda ordning som styrt . Ett allt mer auktoritärt parad med ökade nivåer av våld, krigen och oron i , kärnvapenhot i , terrorism med islamistiska förtecken, konflikter i flera länder i , samt stora flykting- och migrationsströmmar är andra enorma problem att hantera. I öst fortsätter en politik av att söka ökat inflytande långt utanför sina gränser med olika medel. Globaliseringen knyter samman det som är nära med det som är avlägset och förändringarna går allt fortare. Det som en gång var separata områden är delar av samma helhet. Vi ska själva ha förmågan att kunna förebygga och hantera de kriser vi ställs inför men vi ska även samverka tillsammans med andra. Det kräver att vi för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen. Den ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. Och det sker som vi stödjer länder och människor där dessa värden är ifrågasatta. Utgångspunkten i de moderata idéerna om individens rätt till frihet, människans okränkbarhet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa utifrån sina förutsättningar är central. Detta är idéer som bara antogs vara på väg att bli allmänt vedertagna i världen, men som ifrågasätts av auktoritära regimer och våldsbejakande organisationer. Vi ser allvarliga humanitära kriser till följd av konflikter i omvärlden. Antalet flyktingar, asylsökande och internflyktingar globalt överstiger 70 miljoner personer. En kris som innebär ett enormt och utbrett mänskligt lidande. Sammantaget påverkar detta utrikespolitik men också politiken som förs inrikes. Vi måste slå vakt om att de gemensamma värderingar som vi värnar såsom demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi fortsätter att spridas i världen. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkt samarbete inom Europeiska unionen (EU) med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken samt ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. politik handlar om frihet och individens rättigheter såväl i de små som i de stora sammanhangen. För oss är det självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runtom i världen. Vi har en lång tradition inom detta område. Vårt engagemang för frigörelsekampen i Öst- och är något som vi känner särskild stolthet över. Det är ett arv som förpliktigar. Vi ska driva denna frihetsagenda vidare genom att vara en stark kraft för och stödja en demokratisk utveckling när och där den befinner sig på tillbakagång. I allt högre grad blir våra samhällen beroende av flöden av varor, information, kapital, tjänster och människor som utgör globaliseringens kärna. Länder och människor knyts närmare varandra genom ökad handel och informations- och teknologiutbyte. Vi lever i en sammanlänkad värld med stora möjligheter men också beroenden och sårbarhet som följd. Globalisering krymper världen, ökar välståndet och skapar nya möjligheter. Detta bidrar till att stärka vår säkerhet. Vi måste trygga dessa flöden genom internationellt samarbete och en stark global infrastruktur. Men vi måste också förbereda oss för att händelser bortom kommer att ha större säkerhetspolitisk återverkan i vår egen del av världen. I takt med att globaliseringen och informationsteknologin länkar samman världens länder ökar också kravet på vårt globala engagemang. Vi ska stödja frihetslängtande människors kamp mot förtryck var än i världen de befinner sig. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna och vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning med mera. Vi måste också arbeta för att fler människor kan ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Kraftigt förorenad luft, brist på rent vatten och avsaknaden av grundläggande sjukvård inskränker människors frihet och möjligheter till ett bra liv. är det allt mer uppenbart att ekonomisk utveckling och politiskt inflytande går hand i hand. När står bättre rustat för framtiden här hemma kan vi också göra större skillnad utanför våra egna gränser. Det är då vi lyfter blicken och kan agera med styrka och trovärdighet på den internationella arenan. En tydlig svensk utrikespolitik bygger alltid på att vi tar ansvar för ekonomi, samhällsutveckling och miljö. Den tydligaste omställningen i världen är den snabba ekonomiska och politiska maktförskjutningen från och till och då i synnerhet och . ökade betydelse i den globala ekonomin är en av de mest grundläggande och snabba förändringarna . och har fått ökade möjligheter till inflytande och påverkan både internationellt och regionalt. bedöms bidra med ungefär en tredjedel av den globala tillväxten , långt mer än någon annan ekonomi. Alla tjänar på att välståndet ökar och att den ekonomiska utvecklingen förstärks i andra delar av världen. Det skapar fantastiska möjligheter för entreprenörskap och handel att växa. De länder som tar allt större plats på den internationella arenan måste visa att de också tar ansvar för de gemensamma globala utmaningar som världen står inför. De måste därför lägga större kraft på att främja frihet, internationell fred och säkerhet, frihandel, fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. 2 Demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter – grunden för vår utrikespolitik är ett öppet land med ett långtgående internationellt engagemang och ett stort beroende av vår omvärld. Vår utrikespolitik ska vara värdebaserad. Vi ska medverka till frihet, fred och försoning såväl i vår egen som i andra delar av världen. arbetar för att få genomslag för de värden vi tror på. Det kräver internationellt inflytande vilket bygger på kompetens, ansvarstagande, en idé- och politikutveckling i takt med omvärldens förändringar samt en effektiv och resursstark utrikesförvaltning. Politisk dialog och handel ger oftare effektivare påverkansmöjligheter än isolering och bojkotter. I många fall är det just de länder som vi har minst samsyn med som vi har störst behov av att påverka för att kunna göra verklig skillnad. Demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Genom att främja dessa värden försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. Det uppnås genom diplomatins dagliga arbete med till exempel förhandlingar, koalitionsbyggande, konfliktlösning och konfliktförebyggande. Politiken ska främja och försvara politiska, ekonomiska och samhälleliga intressen på den internationella arenan. Utrikespolitiken omfattar också exportfrämjande; att hjälpa svenska företag in och fram på utländska marknader, till gagn för ekonomi, innovationskraft och sysselsättning. Det behövs en utrikespolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen. Vi behöver en strategisk prioritering för med vilka länder, organisationer, företrädare och så vidare utrikesförvaltningen bör arbeta långsiktigt för att uppnå våra mål. Svensk utrikespolitik ska ha ett tydligare fokus på sådant som gynnar säkerhet, fred, demokrati och frihet i vårt närområde, sammanhållning, handel och ekonomi. Vidare måste det normativa regelverk som den internationella ordningen vilat på (och som utmanas) försvaras och om möjligt stärkas. ska vara solidariskt med våra politiskt allierade, och vi ska värna för den normativa, regelbaserade världsordning som med möda byggts , och som utgör vår yttersta försvarslinje. Vi ska fortsätta verka för ett demokratiskt, fredligt och enat och fokusera på Östliga partnerskapet, och . 2.2 Värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna Vår politik utgår från alla människors frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje person och begränsar staters makt över individen. Vi tar vår utgångspunkt i den enskilda människan, snarare än i systemen, när vi utarbetar vår politik. Därför är främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna en kärnuppgift för oss och något som ska genomsyra all vår politik. De mänskliga rättigheterna omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna, dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tillsammans utgör de en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin fulla potential. Det är i de länder där medborgerliga och politiska rättigheter respekteras, som marknadsekonomi har kunnat utvecklas och skapa tillväxt och välstånd. Vårt långsiktiga utrikespolitiska fokus måste därför ligga på att främja respekten för de medborgerliga och politiska rättigheterna, för att på så sätt skapa förutsättningar för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det återstår fortfarande enorma utmaningar i världen när det gäller den demokratiska utvecklingen. Över två miljarder människor lever i samhällen där de grundläggande politiska och medborgerliga rättigheterna inte respekteras. Journalister fängslas för att ha utövat sitt yrke och civilsamhällesorganisationer som arbetar för demokratisk utveckling förbjuds att verka och förföljs. Vi måste fortsätta stärka stödet och resurserna till försvarare av opinionsfriheterna: yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten, i de länder som klassificeras som ofria. 2.3 Ökad frihet för världens kvinnor Lagstiftning och traditioner används för att inskränka kvinnors frihet på många platser i världen. Kvinnor utsätts för tvångsäktenskap, könsstympning, trafficking och sexuella kränkningar. Kvinnor drabbas ofta särskilt hårt av krig, naturkatastrofer, låg utvecklingsnivå och fattigdom. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. Först när kvinnor, i samma omfattning som män, får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt samt kan skyddas mot övergrepp kan ett lands utveckling ta verklig fart. Vi ska därför lägga fortsatt stor kraft på dessa områden inom såväl utvecklingsarbetet som övrigt internationellt arbete. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg i kampen mot flera av dessa problem. har därför ett särskilt intresse av och ansvar för att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. Vår utrikes och biståndspolitik är värderingsdriven och handlar grundläggande om att ta strid för mänskliga rättigheter. I tider där länder stiftar lagar som kränker människor på grund av deras sexuella läggning är det viktigt att står upp för hbtq-personers rättigheter. är ett av världens bästa länder att leva i för hbtq-personer. Vi är och ska vara ett föregångsland också i detta avseende. Gränslös kärlek kräver fri rörlighet. Vi vill att registrerade partnerskap och samkönade äktenskap ska erkännas i hela EU. Situationen för hbtq-personer i många av världens länder är svår. Homosexuella relationer är förbjudna i drygt 70 länder och i närmare tio av dessa kan dödsstraff utdömas. Även om läget långsamt blir bättre på många håll finns fortfarande mycket att arbeta med och där kan bidra. Genom vår utrikes- och biståndspolitik kan spela en viktig roll för att stärka mänskliga rättigheter, frihet och demokrati. Ett exempel på hur våra värderingar i hbtq-frågor ger avtryck i politiken är hanteringen av biståndet. Under alliansregeringen anpassades biståndet till en rad länder för att ge starkare stöd och hjälp där dessa personer är särskilt utsatta. Det gäller också att öka stödet till det civila samhället och använda biståndet som påtryckningsmedel. 2.5 Frihet i den digitala världen De senaste decenniernas tekniska utveckling, med internet och mobiltelefoni som centrala arenor för information, kommunikation och tankeutbyte, skapar förutsättningar för en frihetsrevolution. Framstegen inom dessa områden är enorma. Kapaciteten för internetanvändande i världen har mer än tredubblats på bara och mobilabonnemangen har mångdubblats. Dessa medier ger individen en frihet som totalitära stater och auktoritära regimer vill kväva av rädsla för att förlora sitt informationsövertag och sin makt. Vi måste därför se teknikens möjligheter som just ett verktyg för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Friheten på nätet måste säkras och detta arbete ska ingå som en naturlig del i den europeiska såväl som den internationella dialogen samt inom ramen för vårt utvecklingssamarbete. ska vara en ledande förkämpe för friheten på nätet. Vi ska följa upp resolution 20/8 om principen om att samma rättigheter gäller online som offline. var initiativtagare till resolutionen och vi ska fortsätta vara dess främsta försvarare och vi ska hålla fast vid de principer som bör vägleda den internationella debatten om hur rättsstatens principer ska tillämpas online. är övervakning och tillgång till data ofrånkomligt för att bekämpa brott och skydda demokratins institutioner men syftet ska vara att värna friheten, den personliga integriteten och den enskildes rättigheter, inte att undergräva dessa värden. 3.1 EU och framtidsutmaningarna EU är viktigaste internationella plattform. Med hjälp av det europeiska samarbetet kan vi hantera många av våra framtidsutmaningar och hitta gemensamma lösningar på problem som inte kan lösa på egen hand. Europasamarbetet är en värdegemenskap där demokrati, frihet, rättsstatens principer, respekt för de mänskliga rättigheterna och marknadsekonomin är centrala. Det håller tillbaka och står emot dem som vill slå ned frihet, demokratiska principer, mänskliga rättigheter och öppenhet såväl inom som utanför EU:s gränser. Vi vill se ett fritt, öppet och enat . Europasamarbetet har genom historien säkrat frihet, fred och demokrati i medlemsländerna och fortsätter att göra det för medlemmar och för blivande medlemmar. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. har identifierat ett antal områden som vi vill att EU särskilt fokuserar på. Det handlar bland annat om fler handelsfrämjande reformer, en effektivare miljö- och klimatpolitik, krafttag mot den gränsöverskridande brottsligheten, utvecklandet av utrikes- och säkerhetspolitiken, en långsiktigt hållbar migrationspolitik och värnandet av frihet och demokrati i EU och i vår omvärld. är det viktigt att EU inte ges uppgifter som medlemsländerna bäst hanterar själva. Den så kallade subsidiaritetsprincipen som slår fast denna balans mellan EU och dess medlemsländer utgör grunden för vår syn på Europasamarbetet. Därtill bör bara förespråka EU-gemensamt beslutsfattande i frågor där vi kan acceptera och försvara de kompromisser som alltid blir resultatet av samarbete med andra. Konfliktlinjerna inom unionen är många: Den framtida relationen med , Rysslandshanteringen, den finansiella åtstramningspolitiken, ökad federalism i förhållande till återtagen nationell beslutsrätt, migrationskrisens hantering, budgetrestriktivitet inom EU, inflytandet för icke-euroländer i beslut som fattas av men berör hela EU, frihandel och fri rörlighet för människor inom unionen är några av alla konfliktytor. Därtill utmanas EU:s grundläggande värderingar av agerandet från några av EU:s medlemsstater. utträde ur unionen är djupt beklagligt ur flera perspektiv. Inte minst för att förlorar en inflytelserik och i flertalet frågor nära allierad. Framförallt har röst inom unionen varit central när det gäller frihandelsfrågor, en välfungerande inre marknad, inom säkerhetspolitiken och värnandet av de mellanstatliga inslagen i EU. Genom sin starka globala ställning inom till exempel finanspolitiken men även sin utmärkande förmåga inom det försvars- och säkerhetspolitiska området är utträde en stor förlust för den Europeiska unionen som helhet. Brexit innebär också att en av viktigaste handelspartner lämnar EU. har allt att vinna på att knyts så nära EU som möjligt. Landet kommer även efter sitt utträde ur unionen vara en av EU:s viktigaste partners. Vi måste därför hitta nya former för vårt goda samarbete och utbyte. När kontaktytorna i blir färre är det inte minst en bilateral angelägenhet att vidmakthålla dem. Förutsättningarna för det arbetet är till stor del beroende av den relation som EU och upprättar efter utträdet. behöver vara aktivt och konstruktivt bidra i förhandlingsarbetet med om den framtida relationen. ställning utanför unionen kommer inte vara som vilket grannland som helst och den framtida relationen bör ta fasta på vilken styrkan det är för unionen att ha så nära som möjligt liksom det är en styrka för att ha Europeiska unionen i fortsatt tätt partnerskap. När lämnar EU behövs nya lösningsorienterade röster för att få fram den skarpa politik som efterfrågas och behövs. På samma sätt behöver vi mer värna och stå upp för de mellanstatliga inslagen i EU, och motsätta oss förhastad integration. har inom unionen utgjort en balanserad kraft mot de som önskar se en mer överstatligt styrd union. Som en konsekvens av britternas utträde måste tydligare stå upp för den grupp länder som varken tror att mer makt till per automatik gynnar samarbetet eller tror att lösningen är mindre samarbete. Det finns en uppfattning i den svenska debatten om att EU antingen behöver fördjupas eller i det närmaste avvecklas. Men efter omröstningen om EU-medlemskapet bör en framåtsyftande diskussion om Europasamarbetet inte främst handla om att vara för eller emot EU. Diskussionen bör fokusera på vad vill ha det europeiska samarbetet till och hur det bäst kan bidra till att lösa genuint gemensamma och gränsöverskridande utmaningar. EU:s viktigaste uppgift i är att slå vakt om det medlemsstaterna gemensamt har uppnått och med det som grund använda alla möjligheter och verktyg som redan finns för att möta de politiska utmaningarna. Samarbetet ska utgå från suveräna medlemsstater och vägledas av fördragen samt viljan att nå kompromisser. Ökade överstatliga inslag gagnar inte nödvändigtvis Europasamarbetets legitimitet, utan riskerar snarare att skada den.