mot · H6022020 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. Riskdagen beslutade att inrätta efter att utbyggnaden av den högre utbildningen i södra utretts . Bakgrunden var, bland annat, att övergången från gymnasieskola till högre studier var låg i södra , arbetslösheten hög samt att segregationsproblemen tenderade att växa. Högskolan har efter sin tillkomst gjort betydande insatser för att motverka negativa tendenser men trots detta kvarstår flera av dessa problem. Segregationen i ökar och verkar bita sig fast. Placeringen i har med andra ord varit ett strategiskt beslut. Det har inneburit att högskolan sett som sin uppgift att vara en del i utvecklingen av södra , till exempel genom den forskning som bedrivits vid högskolan, men framför allt genom att vara en inkluderande studiemiljö och välkomna studenter med skiftande bakgrund. När fattade beslut om högskolan var planeringsförutsättningen att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en regional högskola. Men då denna förutsättning inte infriades av staten tvingades högskolan leva under svår ekonomisk press för att anpassa sin verksamhet. tog ett mycket stort ekonomiskt ansvar för att motverka att staten från start inte fullföljde sina ursprungliga planeringsförutsättningar. Högskolan bidrar starkt till den akademiska utbildningsnivån i . Sedan starten har man arbetat med mångvetenskaplighet, mångkulturalitet och medborgerlig bildning som ledstjärna för verksamheten. Dess nuvarande vision sätter fokus på hållbar samhällsutveckling genom forskningsframsteg, bildning och kritiska samtal om vår tids stora frågor. Områden som är av vital betydelse för att lösa framtida samhällsutmaningar och som i stort sett är likartade med profilen för högskolan i som getts universitetsstatus. Det är områden som regeringen bedömt som angelägna att stärka. är ett stabilt lärosäte i i södra med omkring 11 000 studenter. Högskolan utbildar till exempel förskollärare, filosofer, miljövetare, socionomer, ekonomer och poliser. Sedan starten har högskolan strävat efter att ha hög samhällsrelevans och i utbildningen yttrar sig detta till exempel i att alla högskolans lärarutbildningar har en interkulturell profil och att utbildning av socionomer har en storstadsinriktning. I forskningen visar sig detta bland annat i en hög närvaro i det offentliga samtalet av forskare från högskolan, speciellt inom humaniora och samhällsvetenskap. I en inomvetenskaplig utvärdering av högskolans forskning gjord av externa bedömare 2015 visas också att högskolans forskning håller god kvalitet. Högskolan har efter utvärdering av UKÄ fått tillstånd att utfärda doktorsexamen i de allra flesta av högskolans ämnen. Högskolan håller hög akademisk relevans. bedriver forskning inom ett flertal områden. har högskolan särskilt fokuserat på Östersjö- och Östeuropaforskning för vilken varit en viktig finansiär. Exempel på forskning inom detta fält är kartläggning av klimatutvecklingen de senaste 130 000 åren, marinekologisk forskning, villkoren för skrivandet i under Stalintiden, förändrade villkor för journalistiken till följd av den tekniska utvecklingen och nya medieformer samt roll i och , för att nämna några. Det kan inte nog understrykas att de forskningsprojekt som bedrivs inom ramen för Östersjö- och Östeuropaforskningen är av stor vikt för relationer i vårt östra närområde. Regeringen har genomfört en omfattande utbyggnad av antalet högskoleplatser. Många av dessa har glädjande nog tillfallit , men trots detta minskar antalet högskoleplatser i länet i relation till befolkningen på grund av den kraftiga befolkningstillväxten. riskerar detta att hämma huvudstadsregionens tillväxt, vilket är mycket oroande eftersom konkurrenskraft är av avgörande betydelse för samlade utveckling. Det är därför önskvärt att staten överväger att fullfölja sin ursprungliga ambition för högskolan och upphöjer lärosätet till ett universitet. I finns det en formell distinktion mellan ”universitet” och ”högskola”. I sak är skillnaden ganska begränsad, och handlar om i vilken grad lärosätet har ett generellt tillstånd att utfärda doktorsexamina, i övrigt har både universitet och högskolor i uppdrag att bedriva utbildning, forskning och samverkan med omgivande samhälle. Det som däremot kan sägas spela roll är den bild av lärosätet som följer med namnet högskola eller universitet. Ett lärosäte med namnet universitet får av naturliga skäl större synlighet och trovärdighet än en högskola, även om den utbildning och forskning som bedrivs är av lika god kvalitet. För högskolas del, som redan nu har en god balans mellan utbildning och forskning och en verksamhet som i allt väsentligt är den som bedrivs på ett universitet, är konsekvensen att examina och forskningsresultat från inte får det värde och den synlighet de förtjänar och hade fått om namnet hade varit . Kort sagt skulle lärosätets bidrag till och öka om också fick den formella statusen som universitet. Serkan Köse (S)