ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021157 · 2018-11-27 00:00:00 — Utöka polisens möjligheter att motverka buskörning med mc och moped ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att ge polisen bättre möjligheter att motverka buskörning med mc och moped och tillkännager detta för regeringen. På många håll i landet har s k buskörning med mc/mopeder blivit ett så stort problem att människors trygghet försämrats. Mc/mopederna framförs ofta i hastigheter långt utöver det tillåtna i bostadsområden, på lekplatser och cykelbanor vilket också skapar en ökad risk för olyckor. Inte sällan används dessa mc/mopeder dessutom som flyktfordon från grövre brott och för transport av droger. Bortsett från de höga, störande ljudnivåerna skapar denna företeelse rädsla och oro. Äldre människor drar sig för att gå ut när mc-/moppegängen samlas på gården, barnfamiljerna ser en ökad risk för att barnen ska drabbas av olyckor och många upplever en allmän obehagskänsla. Polisen är väl medveten om problemet med buskörningen men har inte tillräckligt stöd i lagstiftningen för att kunna beivra den. kan polisen förverka en mc/moped som används som hjälpmedel vid brott om den tillhör gärningsmannen. Om den är registrerad kan den tas i anspråk för ägarens skulder när sådana finns. Om mc:n/mopeden använts som flyktfordon kan den beslagtas för brottsutredning och om fordonet antas vara stulet eller övergivet kan det tas om hand av . Däremot saknas det stöd i lagstiftningen för att polisen ska kunna ingripa mot buskörning eftersom de oftast inte kan identifiera vem som framfört fordonet. Dessa personer träffas vanligen på när fordonet är stillastående eftersom polisen i de allra flesta fallen inte kan stoppa ekipaget under pågående färd. Därför borde polisen ges möjlighet att förverka eller på annat sätt överta äganderätten till mc/mopederna även om inte den brottslighet som är relaterad till fordonet kan knytas till en speciell individ. Polisen måste ges bättre möjligheter att ingripa mot buskörning.
mot · H6021158 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en direktutbildning till barnmorska och tillkännager detta för regeringen. Barnmorskors verksamhetsområde är brett och stora krav ställs på lednings-, samordnings-, och planeringsförmåga för hälsoarbetet samt vetenskaplig skolning för säker och evidensbaserad vård. Barnmorskans verksamhetsområde har utvidgats som en följd av samhällspolitiska reformer, och aktuell forskning har visat att utbildningstiden är kort i förhållande till kraven. Professionen har större krav på sig att arbeta folkhälsoinriktat som tidigare krav kvarstår. Den legitimerade barnmorskans kompetens inom reproduktiv, perinatal och sexuell hälsa är en förutsättning för en god sexuell och reproduktiv hälsa ur ett livscykelperspektiv och säker vård i samband med graviditet och barnafödande. är dock bristen på barnmorskor högaktuell och ett framtida nationellt problem. Sju av tio arbetsgivare uppger att de har problem med kompetensförsörjningen av barnmorskor. Den rådande situationen på arbetsplatserna har gjort att antalet studieplatser på barnmorskeutbildningarna inte kunnat utökas enligt regeringens mål på grund av det ansträngda läget inom förlossningsvården. Detta har skapat en moment 22-situation och har blivit ett nationellt problem. Denna motion framlägger ett behov av en förändrad barnmorskeutbildning, en direktutbildning, som en del av en långsiktig lösning för att öka barnmorsketillgången. Barnmorskor har två legitimationer, både som sjuksköterska och som barnmorska, och detta avviker från jämförbara examina i högskoleförordningen. Det är den enda examen som leder till en egen yrkeslegitimation där det som särskild behörighet krävs en legitimation för ett annat yrke. Barnmorskor utbildade inom EU följer andra regler enligt lag om erkännande av yrkeskvalifikationer; en del av dessa barnmorskor saknar sjuksköterskeexamen och får ändå arbeta som barnmorska i . har också godkänt att barnmorskor utanför EU skall kunna genomgå olika ”snabbspår” för att arbeta i utan en sjuksköterskeexamen. Många länder både inom och utanför EU har direktutbildningar. Med tanke på andra länders utbildningskrav till barnmorska, och att dagens långa utbildning ändå inte motsvarar nya krav som tillkommit i yrket, talar detta för att inriktning på dubbellegitimation för att bli barnmorska kan ifrågasättas. En direktutbildning skulle inte bara kunna bredda barnmorskans kompetens inom reproduktiv, perinatal och sexuell hälsa utan också leda till att den verksamhetsförlagda utbildningen förläggs och inte blir så komprimerad. En direktutbildning till barnmorska skulle också kunna vara en väg framåt för att åstadkomma en mer internationellt anpassad barnmorskeutbildning som också tillgodoser stora behov av barnmorskor framöver på ett bättre sätt.
mot · H6021159 · 2018-11-27 00:00:00 — Specialdomstol för mark- och miljömål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att undersöka möjligheten att inrätta en specialdomstol för mark- och miljömål och tillkännager detta för regeringen. Mark- och har svårt att rekrytera domare med gedigen erfarenhet av miljörätt. Orsaken är att de sökande inte garanteras något arbete med miljöfrågor, utan att de kan hamna på vilken avdelning som helst på . Det menar bland andra , professor i miljörätt vid . Resultatet blir en olycklig situation där miljökompetensen riskerar att urholkas på Mark- och , landets högsta rättsliga instans på sitt område, vars uppgift är att bilda rättspraxis och vara ledstjärna för myndigheter och landets fem miljödomstolar. En lösning skulle kunna vara att undersöka möjligheten att avskilja Mark- och från hovrättsorganisationen och istället skapa en specialdomstol för dessa frågor.
mot · H6021160 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om entreprenörsansvar och tillkännager detta för regeringen. har tidigare fattat beslut om ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg-och anläggningsbranschen (prop. 2017/18:14). Lagen innebär att en arbetstagare som inte får ut sin lön ska kunna få betalt av det företag som anlitat arbetstagarens arbetsgivare. I andra hand ska huvudentreprenören ansvara. Om entreprenörsansvaret aktualiseras så kan den entreprenör som betalat arbetstagarens lön i efterhand kräva ersättning från arbetsgivaren. Lagen förväntas göra det svårare för oseriösa aktörer att verka då det väntas leda till noggrannare kontroller av vilka underentreprenörer som släpps in på svenska byggarbetsplatser. Entreprenörsansvaret gäller både inhemska och utstationerade arbetstagare. Lagen innebär vidare att arbetstagaren och arbetstagarorganisationerna ska ha rätt till information om aktörerna i entreprenadkedjan. Brott mot informationsskyldigheten ska kunna leda till skadestånd. Det framgår av 2 § förslag till lag om entreprenörsansvar för lönefordringar att ansvaret ska gälla inom både bygg- och anläggningsverksamhet. I författningskommentaren hänvisas dock till bilagan i det nu gällande utstationeringsdirektivet för vägledning avseende vilka verksamheter som avses med bygg och anläggning. Resonemangen blir onödigt komplicerade och tvetydiga vilket kan bidra med onödig osäkerhet kring exakt vilka verksamheter som omfattas av entreprenörsansvaret. Förutom broar, vägar och tunnlar som särskilt nämns bör det även tydliggöras att spårbyggen för järnvägstrafik, arbete med elledningar, bredbandsbygge och annan infrastruktur omfattas av entreprenörsansvaret. Kadir Kasirga (S)
mot · H6021163 · 2018-11-27 00:00:00 — Religiösa och etniska minoriteter i och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN bör ta initiativ till att den religiösa och etniska mosaiken bevaras, att minoriteters, såsom exempelvis assyriers, syrianers och kaldéers, religions- och övertygelsefrihet säkras och att en religionsdialog förs mellan olika religiösa och etniska grupper i och , och detta tillkännager för regeringen. Det är oerhört angeläget att via FN uppmärksammar den svåra situationen för religiösa och etniska minoriteter i hela . Särskilt besvärlig är situationen i och där de som tillhör religiösa och etniska minoriteter, såsom assyrier, syrianer och kaldéer, länge har varit utsatta för förföljelse. Terrorn mot dem har förstärkts efter radikala islamistiska gruppers tillkomst och deras terror i och . De som tillhör religiösa och etniska minoriteter i behöver skydd och respekt måste tas till de religiösa gruppernas och etniska minoriteternas olika språk och kulturer. Det är av yttersta vikt att den religiösa och etniska mosaiken bevaras inte minst för folkens identitet och att fokus ligger på dialog mellan företrädare för olika religioner och etniciteter.
mot · H6021164 · 2018-11-27 00:00:00 — Kunskapslyft för offentliga arbetsgivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja kunskapen bland offentliga arbetsgivare gällande syn- och övriga funktionsnedsättningar och tillkännager detta för regeringen. Ungefär hälften av alla som har en synnedsättning är arbetslösa. Enligt en undersökning , beställd av , bedömer av arbetsgivare att de inte har tjänster som någon med grav synnedsättning kan utföra. av arbetsgivarna anser också att de har dåliga kunskaper om vilka statliga stöd som finns för arbetstagare med funktionsnedsättning. Många människor med synnedsättning vittnar om ett undermåligt bemötande från arbetsgivare, vid exempelvis anställningsintervjuer. Ofta handlar det om att arbetsgivare inte har kunskap och målar upp hinder för vad det innebär att ha en anställd med synnedsättning. Hinder som med dagens hjälpmedel enkelt kan övervinnas. Detta skriver bland andra med Synnedsättning om i en debattartikel i tidningen (). Att människors förmågor inte tas tillvara på arbetsmarknaden på grund av bristande kunskap hos arbetsgivare är ett stort problem. kan vi göra något åt det. Ett kunskapslyft är ett steg på vägen och skulle dessutom bli en samhällsekonomisk vinst, både för enskilda individer och för samhället i stort. Offentlig sektor har möjlighet att gå i framkant genom att erbjuda chefer inom offentlig sektor ett kunskapslyft kring bemötande, hjälpmedel, anpassning av arbetsplatsen samt vilka stöd som går att söka. Ett sådant kunskapslyft skulle kunna innebära att 10 000-tals personer med funktionsnedsättningar kunde matchas och anställas inom den offentliga sektorn.
mot · H6021165 · 2018-11-27 00:00:00 — Se över påföljden för att köra ifrån polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över straffpåföljden när en person kör ifrån polisen och tillkännager detta för regeringen. Enligt trafikförordningen 2 kap. 3 § ska en trafikant lyda en polismans anvisning för trafiken. Det vill säga, en förare ska stanna vid polismans tecken eller uppmaning. Så här lyder lagtexten: ”3 § En trafikant ska lyda en polismans anvisning för trafiken. En anvisning som ges av en polisman gäller framför trafikreglerna och sådana anvisningar som avses i 2 §.” Den som inte har något att dölja stannar vanligtvis vid polismans uppmaning. Men den som har narkotika eller stöldgods i bilen, den som kör ifrån ett rån eller den som kör påverkad eller utan körkort vill ofta inte stanna för polis. Den som har en pågående brottslig aktivitet har istället ett starkt intresse av att köra ifrån polisen. Påföljden för att köra ifrån en polis är alldeles för lindrig, trots att konsekvenserna av denna handling kan bli hetsiga biljakter med fara för andra människors väl och ve. I värsta fall med dödlig utgång (ex. 2013). Men följden kan också bli att polisens arbete med att upprätthålla lag och ordning, att minska brottsligheten och öka människors trygghet inte respekteras. Det bör övervägas om lagstiftningen ska ses över så att det blir ett kännbart straff för den som försöker köra ifrån polisen.
mot · H6021166 · 2018-11-27 00:00:00 — Skärp straffen för hot mot förtroendevalda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att tillse att straffpåföljden för hot mot förtroendevald och dennes familj skärps och tillkännager detta för regeringen. Var fjärde förtroendevald uppger att de har utsatts för trakasserier, hot eller våld i samband med sitt politiska förtroendeuppdrag. Undersökningar visar att hoten tenderar att bli både fler och grövre. Värst drabbade är kvinnliga politiker med familj. Var femte kommentar om lokala förtroendevalda innehöll hat, hot och kränkningar. Det visade FOI:s studie om hur kommunstyrelseordförande omnämns i digitala miljöer. FOI konstaterar i rapporten att av kommentarerna var av kränkande slag under den innevarande mandatperioden. De kränkande kommenterarna består av direkta personangrepp och handlar sällan om den politiska sakfrågan. Hat förekommer betydligt oftare än direkta hot. Det är främst kvinnliga politiker som utsätts för kränkande och elaka kommentarer. Det är dessutom enbart kvinnorna som har utsatts för kommentarer som anspelar på sexualitet. Hot, hat och våld mot förtroendevalda utgör i förlängningen ett allvarligt hot mot vårt demokratiska system. Det är grundläggande för demokratin att var och en känner att de har både rätt och möjlighet att uttrycka sina åsikter utan rädsla att utsättas för hot och hat. har föreslagit en lagändring som innebär en särskild straffskärpningsgrund för brott som har begåtts mot förtroendevald i stat, kommun eller landsting eller mot dennes närstående på grund av förtroendeuppdraget. Det är angeläget att arbetet med att införa straffskärpningen fortsätter.
mot · H6021167 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta Universitys betydelse för regionens ekonomiska tillväxt och välfärd och tillkännager detta för regeringen. Vårt land står inför stora utmaningar att, i konkurrens med andra, kunna producera värden som innebär att förutsättningarna för att kunna bibehålla och utveckla vårt välfärdssamhälle stärks. Ekonomisk tillväxt är regional till sin karaktär och gynnas av tillgång till kompetens. Med tanke på detta är det viktigt att forsknings- och utbildningspolitik kopplas samman med regional- och näringspolitiska målsättningar. har vi tre storstadsregioner i landet som växer, men en stor del av svenskt näringsliv och offentliga verksamheter finns i andra regioner runt medelstora kommuner. Ett exempel är tionde största kommun, . För att stimulera den ekonomiska tillväxten i denna region är det västenligt att ha hög kvalitet i forskning, och det finns inget som talar för att forskning får lägre kvalitet enbart för att den bedrivs av en mindre högskola. Där forskningsanslagen finns, dit flyttar också duktiga forskare. Med tanke på detta är det positivt att den socialdemokratiskt ledda regeringen presenterade en ny forskningsproposition där investeras i den fria forskningen över hela landet. På så vis stävjas den ojämlika fördelningen som kraftigt har gynnat näringslivet i vissa regioner och kraftigt missgynnat det i andra. Detta är en viktig princip för att hela landet ska leva. är sjätte största län och domineras av tillverkningsindustrin där av de sysselsatta arbetar enligt Arbetsförmedlingens rapport över arbetsmarknaden i länet. Inget annat län i har så hög andel sysselsatta inom industrin. Den långsiktiga uppbyggnaden av forskningskapacitet vid , särskilt inom teknik och it för små och medelstora företag, är därför en nationell angelägenhet. Andelen högutbildad arbetskraft i privat sektor i ligger under det nationella genomsnittet. Detta gäller särskilt inom ekonomi, juridik, it och teknik. I arbetsmarknadsregion behövs rejäla investeringar i uppbyggnad av näringslivsorienterad forsknings- och lärarkompetens vid högskolan. Sådana satsningar är nödvändiga för att på lång sikt säkra tillverkningsindustrins fortsatta internationella konkurrenskraft genom ökad tillgång på högutbildad arbetskraft och innovationskapacitet. har ett högt söktryck och antalet helårsstuderande är 20,3 per 1 000 invånare. Denna andel helårsstuderande är dock lägre än snittet i riket som är 29,8 per 1 000 invånare. Det behövs således en ökning med av utbildningsanslagen för att i regionen erbjuda högre utbildning i samma omfattning som det i genomsnitt finns i riket. Enligt Arbetskraftsbarometern finns stor brist på lärare, sjuksköterskor och ingenjörer i regionen. I sammanhanget vill vi även påpeka näringslivets stora engagemang i . Forskningsanslagen till universitet och högskolor är regionalt fördelad infrastruktur för näringslivets forsknings- och innovationskapacitet. Vidare är forskningsanslagen en förutsättning för den regionala tillgången till högutbildad arbetskraft. Den nuvarande regionala fördelningen av forskningsanslagen motsvarar inte näringslivets struktur och behov.
mot · H6021168 · 2018-11-27 00:00:00 — Resursfördelning till skolor med tuffast förutsättningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om resursfördelning till skolor med tuffast förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Grunden för vårt starka samhälle och våra barns framtid läggs i skolan. När vi investerar i skolan så investerar vi i vår gemensamma framtid. ska bli tryggare, med en bättre och mer jämlik kunskapsskola. Alla barn har samma rätt till en god utbildning. Men ojämlikheten är påtaglig i den svenska skolan. Det behövs en kraftsamling och ett flertal åtgärder för att öka jämlikheten. Under föregående mandatperiod påbörjades ett viktigt arbete med att utjämna klyftorna, jämna ut förutsättningarna och höja resultaten i skolan, men det är ett arbete som måste fortsätta och växlas upp. Det krävs för att alla barn och unga ska få lika möjligheter att klara kunskapsmålen i skolan. Viktiga ingredienser är att rikta mer av resurserna till de skolor som har tuffast förutsättningar och att elever med de svåraste förutsättningarna får möta de skickligaste lärarna. Därför bör nya modeller för såväl den statliga som den kommunala styrningen av skolan övervägas.
mot · H6021170 · 2018-11-27 00:00:00 — Digitalisering och service till företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra tillgången till digital offentlig service och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i en snabbföränderlig och spännande tid. Digitaliseringen berör hela samhället och kommer antagligen att ge upphov till nya lösningar och innovationer som vi knappt kan föreställa oss . Den strukturomvandling som digitaliseringen innebär kan med stor relevans jämföras med den samhällsomvälvning som industrialiseringen medförde. De senaste decenniernas tekniksprång och den utveckling vi nu ser och anar framför oss kan innebära nya förutsättningar, behov och villkor för både människa och samhälle, för företag och offentlig sektor, för tillväxt och hållbarhet. Det är nödvändigt för att hänga med i digitaliseringen för att behålla sin position som innovationsland och stärka sin konkurrenskraft. har många entreprenörer och informations- och kommunikationsföretag som gör det uppkopplade, smarta, resurseffektiva samhället möjligt. Men för att näringen ska fortsätta att utvecklas hållbart krävs samhälleliga insatser inom bland annat digitalisering. Och digitaliseringen måste genomsyra hela samhällsutvecklingen. En viktig del som politiken kan bidra med är att underlätta medborgares och företags kontakt med offentlig sektor, exempelvis genom digitaliserad ärendehantering. Så sent som har företagare kunnat lämna in sin årsrapportering digitalt och myndigheter har fått i uppdrag att utveckla former för digital service. Men det är ett arbete där mycket återstår som behöver utvecklas och hållas i. Det är dels en uppgift för enskilda myndigheter att åta sig, dels ett strategiskt och sammanhållet arbete som regeringen behöver ta ansvar för.
mot · H6021171 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om hur håller den av staten fastställda skyddskvaliteten och tillkännager detta för regeringen. finns det ca 65 000 skyddsrum varav de flesta inte har den skyddsförmåga som staten avsett. Det är fastighetsägaren som har ansvaret för att förvalta och vårda dessa skyddsrum. Fastighetsägaren har skyldighet att kontrollera att skyddsrummet uppfyller statens krav på kvalitet och säkerhet. Tyvärr fungerar inte dagens underhållssystem. Det råder allvarliga brister, vilket försämrar eller omöjliggör skyddsrummets användning vid en eventuell kris. generationers stora investeringar i syfte att skydda civilbefolkning får inte hamna i skymundan. MSB har uppdraget att genom kontroller se till så att beståndet av skyddsrum vårdas och underhålls så att skyddsförmågan bibehålls. genomförs ungefär 2 000 kontroller av skyddsrum vilket innebär att det sker en kontroll . Det är en betydande förbättring jämfört med tidigare då endast ca 1 000 kontroller genomfördes. För att hålla våra skyddsrum i ett säkert och godtagbart skick behöver inspektioner genomföras i enlighet med vad som angetts i förarbetet till lagen (2006:545) om skyddsrum. Det innebär att ca 6 000 inspektioner borde genomföras . Att skydda vår civilbefolkning är en central uppgift för staten i ett krisläge. Civilförsvaret, inklusive frågor om befolkningsskydd och därmed skyddsrum, utgör en väsentlig del i vår förmåga att stå emot hot och angrepp i ett tänkt krisläge. Skyddsrum är till för att skydda civilbefolkningens liv och är ett fysiskt skydd i krig och liknande händelser. För att upprätthålla skyddsrummens skick och förmåga att skydda civilbefolkningen mot olika typer av angrepp måste underhållet förbättras så att statens krav på skyddsrummens kvalitet upprätthålls. En utredare skulle kunna ge förslag till åtgärder för hur skyddsrummens underhåll förbättras. I uppdraget kan t.ex. ingå frågan om att ta ut en speciell skyddsrumsavgift av fastighetsägarna. Liknande avgifter tas ut vid andra inspektioner, t.ex. livsmedelskontroll. Med tanke på den nya hotbild som uppstått i vår omvärld är det angeläget att inte bara det militära försvaret rustas upp, utan det bör också gälla civilförsvaret. Skyddsrummen utgör en viktig del av vårt civilförsvar. Det är därför mycket viktigt att våra skyddsrum fungerar som staten avsett till civilbefolkningens skydd.
mot · H6021172 · 2018-11-27 00:00:00 — Öka kraven på bankerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tillräckliga kapitalkrav ställs på bankerna och tillkännager detta för regeringen. Bankernas påverkan på samhället går inte att underskatta. Ständigt återkommande finansiella kriser världen över har sin grund i att banker på ett eller annat sätt har antingen understött eller själva genomfört transaktioner och ageranden som ligger på gränsen eller klart över gränsen för det tillåtna. Även innovationsförmågan hos bankerna i form av nya finansiella instrument är hög. Detta leder till extremt komplexa instrument som endast ett fåtal personer förstår de fulla konsekvenserna av. Ett tydligt exempel är den amerikanska subprime-krisen och den efterföljande finanskrisen –2008. I takt med en ökad kreditexpansion inom framförallt bolånemarknaden ökar riskerna avsevärt när instrumenten blir allt mer komplexa. Som ett av många sätt att motverka de skadliga effekterna av avancerade finansiella instrument har riskvikterna ökats. Bankerna ska helt enkelt ha mer kapital att täcka sina lån med. Men det är fortfarande en försvinnande liten del av den samlade lånestocken som täcks upp av reella säkerheter. Detta gör också att möjligheterna att låna ut stora volymer ökar. Konsekvenserna av detta är välkända. I den paradoxala och problematiska situation som befinner sig i med historiskt låga räntor och väldigt höga bolån är det viktigt att säkerställa att bankernas kapitalkrav är tillräckliga i förhållande till utlåningen. Inte minst i ljuset av att många av de kreditbegränsande åtgärderna har skett på låntagarsidan. Det är hushållen som blir begränsade genom lånetak, amorteringskrav och liknande åtgärder. Bankerna å sin sida, där de systemkritiska funktionerna och riskerna ligger, kommer betydligt lindrigare undan. För att säkerställa att finansieringen av ny utlåning är långsiktigt hållbar bör regeringen därför analysera om tillräckliga kapitalkrav ställs på bankerna.