ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022154 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förenkla regelverket för försäljning av vildsvinskött så att det inte behöver passera en vilthanteringsanläggning före försäljning och tillkännager detta för regeringen. Vi ser problem med vildsvinsskador i jordbruket, trafikolyckor och en ökad otrygghet till följd av den fortsatt ökande vildsvinsstammen. Jakten är en viktig del i att bevara den svenska landsbygden vad gäller både djurliv och förutsättningarna för att kunna bo och vara verksam utanför städerna. För att stimulera till ökad jakt behövs enklare regler vid småskalig försäljning av vildsvinskött. Enligt förstördes spannmål av bökande vildsvin 2014. I en rapport från 2013 uppskattas att i regioner där vildsvin har etablerats orsakar de för varje enskild lantbrukare skador för . Det inträffar fler än fem viltolyckor i . Detta innebär att mer än 48 000 fordon är inblandade i en viltolycka. Rådjur och vildsvin är vanligast i viltolyckor på våra vägar. En del i att förbättra situationen är att avskjutningen av vildsvin ökar. Jakten på vildsvin skulle kunna stimuleras så att fler vildsvin skjuts. För att stimulera till mer jakt behövs förenklade regler vad gäller omhändertagande av köttet. Det är enklare med älg, hjort och rådjur än vildsvin. Intresset för bra mat är stort och viltkött är ett av våra mest klimatsmarta livsmedel, men för att få ut mer till konsumenter behövs enklare regler. Självklart ska köttet fortsatt trikintestas men hanteringen via vilthanteringsanläggning bör inte vara nödvändig. Detta för att stimulera till ökad jakt som i sin tur leder till ökad försäljning och att fler får bra klimatsmart kött. Exempelvis kan inspireras av det tyska systemet där varje jägare har ett certifieringsnummer så att småskalig försäljning av vildsvinskött direkt från jägarna ska bli tillåtet. Med anledning av ovanstående bör se över möjligheterna att underlätta regelverket för försäljning av vildsvinskött så det inte behöver passera en vilthanteringsanläggning innan försäljning.
mot · H6022157 · 2018-11-29 00:00:00 — Nationella riktlinjer för en enhetlig vård, behandling och ett enhetligt stöd till kvinnor med foglossning ställer sig bakom det som anförs i motionen om enhetlig vård och enhetligt stöd för kvinnor med foglossningsproblematik och tillkännager detta för regeringen. Foglossning är ett fysiologiskt fenomen under graviditet då bäckenringens broskfogar under hormonernas inverkan mjukas upp och bäckenringens ben därmed lossar från varandra. Genom denna fysiska förändring förbereds kvinnans kropp för att föda barnet, genom att uppmjukningen ökar måtten i bäckenets in- och utgång med 1–. Så snart kvinnan har fött sitt barn och hormonnivåerna stabiliserats återhämtar sig kroppen för de allra flesta drabbade kvinnor och smärtan avtar i regel . För många kvinnor fortsätter dock smärtan och kroppens förmåga att komma tillbaka till ett smärtfritt läge fungerar inte. För dessa kvinnor blir smärtan en ofta daglig följeslagare och en stark begränsning i vardagen och inte minst i rörligheten som aktiv förälder. Behandling, rådgivning och stöd till dessa kvinnor ser helt olika ut sett över landet. Med rätt stöd kan de allra flesta komma tillrätta med sin smärta och sina problem. Vården har dock satsat oerhört olika på dessa kvinnor. Därtill saknas forskning på orsak och verkan. Hade det varit män som haft dessa bekymmer kan man ju spekulera i om inte forskning om foglossning hade kommit långt och varit prioriterad. Med hänvisning till ovanstående är det mycket angeläget att regeringen prioriterar frågan och ser över möjligheten till nationella riktlinjer för en enhetlig vård, behandling och stöd till kvinnor med långvarig graviditetsrelaterad bäckensmärta, så kallad foglossning, där också frågan om forskning bör ingå.
mot · H6022159 · 2018-11-29 00:00:00 — Motverkande av fusk med statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av gällande regelverk om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer för att motverka fusk och för att säkerställa att utbetalda bidrag används ändamålsenligt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på medlemsavgift för att motverka fusk med statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer från MUCF och tillkännager detta för regeringen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) kommer ha delat ut av skattebetalarnas pengar i bidrag till 112 barn- och ungdomsorganisationer. Intentionen med bidragen är god. Det är i grunden något positivt och eftersträvansvärt att ungdomar väljer att delta i samhällsdebatten och i olika föreningar. De statliga bidragen är ett sätt för staten att underlätta ungas samhällsintresse och skapa förutsättningar för ungdomsorganisationerna att utvecklas och på ett bra sätt tillvarata medlemmarnas engagemang. Det är en behjärtansvärd målsättning, men som med alla system skapas skeva incitament och avarter. Av den orsaken behöver det göras en översyn av gällande regelverk (förordning [2011:65] om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer) för att motverka fusk och säkerställa att utbetalda bidrag används ändamålsenligt. I gällande regelverk finns det inget krav på att organisationerna är åtminstone delvis självfinansierade i form av medlemsavgifter. Grundkraven för att ett medlemskap ska vara bidragsberättigande är att det är frivilligt och att personen lämnar ifrån sig grundläggande personuppgifter som finns tillgängliga för allmänheten. De låga kraven öppnar upp för att organisationer erhåller bidrag genom medlemsfusk samt att organisationer i syfte att få bidrag förmår unga personer utan egentligt ideellt engagemang att registrera sig som medlemmar. För att minska risken för missbruk och se till att bidragen går till det de är avsedda för bör det som villkor för att beviljas bidrag vara krav på att organisationer tar ut medlemsavgift.
mot · H6022160 · 2018-11-29 00:00:00 — Kriminalvården och privata företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvården och privata företag och tillkännager detta för regeringen. reviderades konkurrenslagen med syftet att förhindra osund konkurrens från myndigheter, landsting och kommuner. Nuvarande lagstiftning lyder som följer: 27 § Staten, en kommun eller ett landsting får förbjudas att i en säljverksamhet som omfattas av 1 kap. 5 § första stycket tillämpa ett visst förfarande, om detta snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. Svenska myndigheter får genom konkurrenslagen inte konkurrera på en fri marknad om de hämmar eller snedvrider konkurrensen. Bakgrunden till att lagen reformerades tog bland annat sin utgångspunkt i att enskilda och privata företag ska ha ett tydligare och bättre skydd gentemot konkurrens ifrån myndigheter som konkurrerar genom orimligt låga priser. Dock omfattas inte Kriminalvården av nuvarande lagstiftning. Kriminalvårdens tvätterier vid anstalterna och deltar ofta i upphandlingar i konkurrens med privata aktörer på marknaden. Eftersom Kriminalvården har låga personalkostnader på /timme kan inget seriöst företag med anställda som får marknadsmässig lön konkurrera med deras priser. ägnade sig exempelvis kriminalvårdsanstalten i åt intern tvättverksamhet men är man med och konkurrerar om att sköta tvättservicen hos hotell och andra privata aktörer – upphandlingar som man också ofta vinner genom sin orimligt låga prissättning. Kriminalvårdens agerande leder till att privata företag riskerar att drabbas av konkurs, och därmed försvinner det arbetstillfällen för människor som redan har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden (på grund av låg utbildning, brist på erfarenhet, språksvårigheter etc.). Vidare kan Kriminalvårdens agerande leda till skapandet av en svart sektor, där aktörerna låter bli att betala arbetsgivaravgifter och skatter för att kunna konkurrera med Kriminalvårdens priser. Kriminalvården, vars uppgift är att förhindra återfall i brott, skapar på det sättet istället ekonomiska brottslingar. Konkurrensen från Kriminalvårdens sida är osund och bygger på en aggressiv marknadsföring där man ägnar sig åt en verksamhet som strider mot konkurrenslagens principer om en fri och öppen marknad. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av konkurrenslagen i syfte att motverka den snedvridna och osunda konkurrens som Kriminalvården ägnar sig åt. Boriana (M)
mot · H6022161 · 2018-11-29 00:00:00 — Begränsa och precisera riksintressenas arealer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa och bättre precisera riksintressenas areal och tillkännager detta för regeringen. Den samlade ytan som bedöms utgöra riksintresse enligt är , detta enligt kartläggning. Dock föreslår utredningen att denna yta ska utökas genom att de nuvarande riksintressena ska kompletteras med ytterligare områden som ska klassas som väsentliga allmänna intressen. Riksintressen utgör i många fall ett stort hinder för förutsättningarna att kunna skapa nya områden för bostadsbyggande och företagsetablerande i landsbygd och tätare bebyggelse. Det finns befogad kritik att riksintressena i allt för hög grad begränsar landsbygdens möjligheter att kunna utvecklas. Jag delar landsbygdskommitténs bedömning om att förslag om att komplettera riksintressena i inte bör genomföras. Jag menar att den areal som riksintressena utgör bättre ska preciseras i syfte att underlätta landsbygdens utvecklingsmöjligheter.
mot · H6022162 · 2018-11-29 00:00:00 — Ökad polisnärvaro på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens närvaro på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen genomförde stora satsningar på polis och rättsväsendet. Målet om 20 000 poliser uppnåddes under Alliansens tid i regeringen. påbörjades arbetet med att omorganisera polismyndigheterna till en enda nationell polismyndighet för hela . Oavsett var i landet man bor är tillgången till social service och trygghet viktig. Det är viktigt för boende ute i landsbygden, med lite längre avstånd än på andra håll, att tillgången till polisiära insatser är hög. Synliga poliser är för många en trygghetsfaktor, något som är viktigt i hela . Detta för att man i högre grad ska kunna förebygga brott och inte bara utreda begångna brott. Det är därför oroande att antalet poliser som slutar har ökat kraftigt . Detta sker i ett läge där allt pekar på att vi behöver ännu fler poliser, inte färre. Det är viktigt att insatserna särskilt inriktas på områden där brottsligheten är särskilt besvärande och i glesbygd, detta i där vi har stora utmaningar i samhället. Möjligheten att förflytta polisiära resurser över regioner är viktigt så att tillfälliga brottsvågor, ordningsstörande m.m. kan bemötas på ett effektivt sätt. Långa avstånd gör det ibland tidskrävande att komma på plats. Därför är det viktigt att tillgången till polisen samt räddningstjänst och övriga samhällsfunktioner som är centrala för civilsamhället, finns att tillfoga inom rimliga tidsramar. Möjligheten att stävja både grövre som mindre grövre brott är viktig. Att polisen hindrar exempelvis rattfyllerister att köra vidare är än mer kritiskt ute i landsbygden där det tar för polisen att komma på plats. Alla tillgängliga samhällsfunktioner måste finnas på plats i hela . Detta för att öka attraktiviteten att flytta till orten. Människor på landsbygden måste känna samma trygghet som människor på annat håll, där tillgången till samhällsviktiga funktioner är lättare att tillgå och avstånden är kortare.
mot · H6022163 · 2018-11-29 00:00:00 — Statliga myndigheters ansvar för landsbygdsutvecklingen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statliga myndigheters ansvar för landsbygdsutvecklingen och tillkännager detta för regeringen. har konstaterat att staten och dess myndigheter i högre grad behöver finna sätt att samordna sig för att klara av sina uppgifter gentemot landsbygden. Dock ser man inte att alla myndigheter ska omfattas av en konkret samordning, utan en prioritering behövs för att ge full effekt, för att på bästa sätt kunna svara upp mot landsbygdens behov. Kommittén har förutom en förbättrad samordning hos och inrättandet av landsbygdsdelegationer på regional nivå, föreslagit en tydligare reglering av landsbygdspolitiken och hur myndigheternas ansvar kan införlivas i detta. Kommittén har bland annat föreslagit ett mål för en sammanhållen landsbygdspolitik som riksdag och regering ska besluta om. I enlighet med kommitténs förslag är det rimligt att staten och dess myndigheters ansvar regleras i en särskild förordning. I den förordningen föreslås ges en samordnande roll, med ansvaret att följa upp och främja arbetet med att nå de nationella målen för landsbygdspolitiken. Detta är ett förslag som jag anser bör beaktas.
mot · H6022164 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur medel från vattenkraftsproduktionen kan komma de kommuner och regioner där produktionen sker till del och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen uppgår till omkring , dvs av den svenska elproduktionen. När det svenska energisystemet ställer om till en större andel förnybara energikällor får vattenkraften en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, men också om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel ger fjäll- och glesbygdskommunerna i , vilket ger en möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart i så kallade bygdemedel. Statskassan har tidigare inkasserat nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften. Under den stora utbyggnadsepoken fick de svenska kommunerna behålla skatten på anläggningarna, vilket de inte får längre. De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Återbäring till dessa kommuner är ett bevis på det värdeskapande som vattenkraftsproduktionen har där. går värdeströmmarna till för att sedan till viss del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är ett system som endast bidrar till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Det är viktigt att påpeka att vattenkraftskommunerna i hög grad bidrar till välfärden i vårt land.
mot · H6022165 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att rusta upp för att skapa ännu bättre förutsättningar för fler företag och jobb i inland och tillkännager detta för regeringen. Järnvägsnätet i har dragits med ett underhåll som är gravt eftersatt, särskilt i norra delar. Alliansregeringen tog med hjälp av två historiska infrastrukturpropositioner stora steg för att täppa till hål i infrastruktur-investeringar och fördubblade anslagen till drift och underhåll. Trots det finns fortsatt stora behov av upprustning av det svenska järnvägsnätet. I är järnvägsnätet hårt belastat och består till större delen av enkelspår och saknar redundans. Sträckor som endast består av enkelspår är sårbara i det nationella transportsystemet. För såväl industrierna uppe i inland som kusterna, är det viktigt med hållbara transporter då det i många fall saknar redundans. Enstaka olyckor riskerar att ställa till stora problem för näringar i dessa områden. Hållbara transportsystem är viktiga för svensk exportindustri och avgörande för ekonomi. är en livlina för mest råvarutäta område där flertalet skogs- och gruvindustrier är verksamma. Stärkandet av är en förutsättning för den regionala utvecklingen i inland och för att näringslivet där ska kunna verka och utvecklas. Att öka bärigheten och stärka underhållet till dessa områden är viktigt för miljön, trafiksäkerheten och för att man ska kunna leda om trafik utan att den skapar onödiga leveransstörningar. För är detta vitalt för ett växande näringsliv kring banan. Att utveckla är en förutsättning för att kunna utveckla Norrlandsregionerna ur näringslivssynpunkt, men också ur ett samhällsperspektiv. samspel med stambanorna är vitala för ett robust transportsystem till och från norra . bedrivs trafik på med begränsad trafik. Behovet av ökat underhåll är påtagligt för att banans lönsamhet inte ska urholkas. Givet detta är det viktigt att ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet se över möjligheten att rusta upp och skapa förutsättningar för fler växande företag och nya jobb i inland.
mot · H6022166 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Posten har genomfört ganska stora förändringar i sina utdelningsturer både i tätort och i glesbygd. ”Vi måste anpassa vår verksamhet som vi ska fortsätta leverera i enlighet med vårt samhällsuppdrag”, skriver Posten i sina brev till berörda hushåll och hänvisar till sina ägardirektiv och vinstkrav. Det innebär konkret att vissa hushåll och företag kan få köra oacceptabelt långa sträckor för att hämta sin post efter förändringarna. Enligt () ska posten se till att oavsett var man bor ska man ha tillgång till posttjänster till rimliga priser. En av PTS uppgifter är att se till att detta fungerar. Samhällsuppdraget styrs av postlagen (2010: 1045). PTS har utfärdat allmänna råd (PTSFS 2008:6) om hur postoperatörer enligt postlagen bör tillhandahålla postutdelning. I ett särskilt pm daterat den skriver PTS att de allmänna råden inte är bindande för postoperatören. Enligt 10 § postförordningen (2010: 1049) får PTS meddela föreskrifter om krav på den som tillhandahåller posttjänster. Trots det har PTS valt att nöja sig med icke bindande allmänna råd. Det innebär att PTS inte kan påverka posten när man nu gör betydande försämringar i glesbygd eftersom man anses följa gällande regelverk. Det gör att postutdelning i glesbygd nu har blivit en politisk fråga. Av PTS kartläggning av avstånd till postlådor utanför tätort framgår att servicenivån generellt sett är hög i . Emellertid finns det ett mindre antal postmottagare som har betydligt längre till postlådan. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet bör regeringen se över möjligheterna att förbättra service för postutdelning i glesbygd.
mot · H6022168 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett samlat arbete mellan stat och idrottsrörelse mot osunda kroppsideal och tillkännager detta för regeringen. Unga människor lever i en medial tid där orimliga kroppsideal ständigt marknadsförs. Dessa bilder skapar normer kring hur en framgångsrik människa bör vara och se ut, normer som många unga människor upplever det som omöjligt att leva upp till. Undersökningar visar att ungdomar känner en påtryckning att se bra ut för andra och inte för sig själva. Politik handlar om att se samhällsproblem och ge konkreta förslag till lösning. Unga människor far illa av orimliga krav. Missbruk, sjukdom och självskadebeteende är uttryck för detta. Regeringen behöver därför initiera en utredning kring ett fördjupat samarbete mellan stat och idrottsrörelse mot osunda kroppsideal.
mot · H6022170 · 2018-11-29 00:00:00 — Socioekonomiska faktorers påverkan på barns och ungdomars idrottande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande och tillkännager detta för regeringen. Idrottande är liksom övriga fritidsaktiviteter inom exempelvis Svenskt friluftsliv positivt för barn och unga. I dessa sammanhang lär sig barn och ungdomar att ta ansvar, anpassa sig till andra samt lägger grunden för en god fysisk hälsa i vuxen ålder. Forskning har dock visat att ekonomi och utbildningsnivå hänger samman med ungas idrottande. De flesta barn i deltar i flera aktiviteter. Många föräldrar vittnar om svårigheter att begränsa dessa aktiviteter i ett allt större utbud. blir andra grupper barn och ungdomar allt mer passiva. Dessa kommer inte sällan från socioekonomiska utsatta miljöer. När hushåll nu får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det idrottsupplevelserna alternativt utövandet av idrotten som man först måste prioritera ned. Familjer inte alltid råd att låta sina barn delta i idrottsgemenskapen så som de skulle önska. Därför måste kampen mot utanförskapet prioriteras. För mig är alla barns och ungas rätt att ta del av idrott ett av de absolut mest prioriterade områdena. En kartläggning av hur socioekonomiska faktorer påverkar barn och ungdomars idrottade är nödvändig för att vi ska ha en idrott som når alla. Regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger detta utanförskap.
mot · H6022171 · 2018-11-29 00:00:00 — Fysisk aktivitet på fritis ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fysisk aktivitet och idrott på fritidshemmen bör öka och tillkännager detta för regeringen. Forskning visar att fysisk aktivitet leder till att elever presterar bättre i alla ämnen. Fritidshemmens möjligheter till mer fysisk aktivitet och idrott på fritidshem bör därför stärkas. Idrotts- och fritidspolitik ska utformas så att den når alla barn och ungdomar. Vi vet att ca 400 000 barn och ungdomar finns inom fritidsverksamheterna, och vi vet också att inte alla barn och ungdomar har en tradition eller en naturlig koppling till föreningslivet, ett föreningsliv som faktiskt är ganska unikt för . Fritidshem är därför en väldigt bra arena för att idrotten ska kunna nå en stor bredd av barn och ungdomar. Möjligheterna till ökad samverkan mellan fritidshemmen och idrottsföreningarna är stora, exempelvis skulle med sina 1 300 föreningar runt om i landet kunna vara en viktig samverkanspartner för fritidshemmen. bör därför ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet.