ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021011 · 2018-11-27 00:00:00 — Översyn av lagen om ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om och tillkännager detta för regeringen. Det har gått lagen om stiftades och det är uppenbart att den behöver en översyn för att anpassas till nutida förhållanden. är en statlig organisation vars verksamhet regleras i lagen (1980:1097) om . Ändamålet med organisationen är att medverka vid finansieringen av rederiverksamhet som bedrivs av ett svenskt rederi eller en utländsk juridisk person där svenska juridiska eller fysiska personer har betydande inflytande eller intresse. Av 5 § i ovan nämnda lag framgår att lån ska beviljas när det finns en betryggande säkerhet i form av till exempel inteckning av fartyg, vilket i praktiken innebär att endast finansierar färdiga fartyg. Fram till färdigställandet får rederiet således försöka finna finansiering på annat håll. Motsvarigheten till fastighetsfinansieringens s.k. byggnadskreditiv saknas och behöver införas även beträffande . De nuvarande reglerna begränsar utlåningsverksamheten under lågkonjunktur när marknadsvärdena på fartyg är nedpressade. Det är olyckligt för det är under lågkonjunktur som investeringar bör göras för att kunna dra fördel av efterföljande högkonjunktur. Förutsättningarna till belåning under lågkonjunktur behöver förbättras. Utlåningsreglerna omöjliggör tilläggsinvesteringar i befintligt tonnage för att uppfylla miljökrav såsom svaveldirektivet och barlastkonventionen, eftersom värdehöjningen inte blir så stor att den medger utlåning. Uppfyllandet av miljökrav ökar endast fartygets intjäningsförmåga marginellt, vilket i sin tur gör att fartygsvärdet endast stiger marginellt och inte i paritet med kostnaden för miljöinvesteringen. Förutsättningarna för att låna till miljöpositiva investeringar behöver förbättras. Boriana (M)
mot · H6021012 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för att införa den s.k. Finlandsmodellen i stället gällande förändring av andelstal i samfällighetsföreningar, vilken är både enklare och billigare, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och tydliggöra väglagen angående vad som ska vara allmän väg och vad som ska vara enskild väg och tillkännager detta för regeringen. har en rad samfällighetsföreningar. Samfällighetsföreningar motsvaras av ägartyp ”62: Samhäll. & Sambruk” och fastighetstyperna kan vara en rad möjliga. En samfällighet är mark eller annat utrymme som hör till flera fastigheter gemensamt. Med mark avses dock såväl mark som vattenområden. En samfällighetsförening ska bildas enligt lag när flera fastighetsägare tillsammans äger gemensam egendom, så kallade samfälligheter. Flera vägsamfälligheter i har bekymmer då föreningen behöver ändra en del andelstal. Detta som en följd av att flera fastighetsägare numera bor året runt i fastigheter som tidigare enbart varit sommarstugor. Kostnaden för omprövningsförrättning hos Lantmäteriet är alltför stor för små samfällighetsföreningar. Gamla rutiner kostar för mycket på en föränderlig bostadsmarknad. Det behövs ändamålsenliga regler för ändring av andelstal för att underlätta förvaltningen av vägsamfälligheter. En ny oro som dessutom har uppkommit bland samfällighetsföreningarna är ambitioner att dra in underhåll av allmänna vägar och omvandla dem till enskilda, vilket skulle öka de boendes kostnader och försvåra för företagande på landsbygden, eftersom skötsel och underhåll skulle falla på de enskilda. Den rödgröna regeringen, via infrastrukturminister , förnekade däremot att något beslut om att omvandla allmänna vägar till enskilda fanns. Trots det går det att läsa om att övergett 100 vägar och ytterligare 50 är under utredning. Den här osäkerheten duger inte. Därav bör en översyn av väglagen göras för att tydligare avgöra om en väg ska vara allmän eller enskild. Lagstiftningen bör ändras så att vägsamfälligheterna själva kan ändra andelstalen för de fastigheter som ingår i föreningen. har exempelvis föreslagit att skall införa den förenklade och billigare processen för att ändra andelstal som kallas Finlandsmodellen som skulle innebära just förenklade regler för omprövning av andelstal för de samfällighetsföreningar där många numera är åretruntboende, som varit mestadels sommarboende. Finlandsmodellen innebär att föreningar själva ges förtroende att fastställa förändringar av andelstal. Lantmäteriets uppgifter skulle vara att ansvara för inrättande av gemensamhetsanläggningen, upprätta den ursprungliga fördelningen av andelstalen samt bilda samfällighetsföreningen. Vidare ska Lantmäteriet vara ansvariga för hantering av överklagande från enskild medlem i det nya systemet om den enskilda medlemmen vill få ändrat andelstal överprövat. Att införa den så kallade Finlandsmodellen innebär att det behövs en lagändring. Därför bör detta ges regeringen tillkänna.
mot · H6021013 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en ny brottsrubricering för att förstärka det juridiska skyddet för förtroendevalda på både nivå, landstingsnivå och riksnivå och tillkännager detta för regeringen. Förtroendevalda är valda av det svenska folket för att representera dem. Det demokratiska och parlamentariska styrelseskicket grundar sig på att människor väljer att vara politiskt engagerade. Det är därför mycket allvarligt när förtroendevalda blir hotade eller trakasserade. Hot mot förtroendevalda är ett hot mot demokratin som i längden riskerar att sätta det demokratiska systemet ur spel. Enligt Politikernas trygghetsundersökning (PTU) som gjordes av (Brå) utsattes av de undersökta förtroendevalda för olika sorters hot under . Brå har även tidigare visat i sina undersökningar att mer än var tredje riksdagspolitiker varit utsatt för hot (2011). För att underlätta polisens utredning av brott mot förtroendevalda och journalister inrättades demokrati- och hatbrottsgrupper i , och . Dessa verksamheter är permanenta och skall utreda hatbrott och demokratibrott. presenterade Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda sitt slutbetänkande. I det slutbetänkandet föreslog kommittén att det behövdes ett förstärkt straffrättsligt skydd för rätten att utöva förtroendeuppdrag. Kommittén föreslog en särskild straffskärpning i för brott mot förtroendevalda på grund av förtroendeuppdraget som även skulle ha inkluderat brott som begås mot en närstående på grund av förtroendeuppdraget. bör stärka det juridiska skyddet för förtroendevalda genom att införa en särskild brottsrubricering om brott mot demokratin. finns det ingen särskild brottsrubricering som heter demokratibrott. Lagstiftning kommer i sig själv inte göra att hot eller våld mot förtroendevalda försvinner. Däremot skulle detta vara en tydlig signal från samhället om att detta inte är acceptabelt. Den svenska demokratin bygger på samtal, debatt och dialog och på att människor deltar i den politiska diskussionen och processen. Trakasserier, hot och våld hör inte hemma i den demokratiska processen. Regeringen bör därför se över möjligheterna att förstärka det juridiska skyddet för förtroendevalda på både nivå, landstingsnivå och riksnivå. Regeringen bör även se över möjligheterna att införa en särskild brottsrubricering om hot mot demokratin.
mot · H6021014 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa den s.k. som standardtid i och tillkännager detta för regeringen. har vi haft i , och regleras i förordning SFS 2001:127 om . Argumentet för att ställa fram och tillbaka klockan har varit att få möjlighet att vara ute i solljuset längre. Däremot saknas tydliga samhällsekonomiska vinster med omställningen. Det finns forskning som tyder på att omställningen och den timme man förlorar på detta kan ha negativa konsekvenser för människor. Den förlorade sömnen påverkar den interna dygnsrytmen negativt, och det kan ta för många att anpassa sig till den nya tiden. Det finns även forskning som visar att risken för trafikolyckor och arbetsplatsolyckor ökar dagarna efter omställningen på grund av att flera kör och arbetar trötta. Forskare från har även i en undersökning visat att antalet hjärtinfarkter i genomsnitt ökar med under den efter omställningen . Istället för denna konstanta tidsomställning borde ta ett initiativ till att avskaffa denna tidsomställning så att istället blir permanent standardtid. Fördelen skulle vara att vi skulle undvika den omställning som sker . Detta skulle naturligtvis inte innebära sommar och sol året runt, men däremot skulle vi undgå de negativa konsekvenserna av tidsomställningen . Den enda nackdelen skulle vara att dagsljuset skulle minska även om denna förlust skulle vara försumbar. Regeringen borde därför se över möjligheten att ta ett initiativ på både nationell nivå och EU-nivå för att införa som standardtid.
mot · H6021015 · 2018-11-27 00:00:00 — Översyn och uppföljning av kassaregisterlagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppföljning och utvärdering avseende tillämpningen av reglerna om kassaregister i skatteförfarandelagen och tillkännager detta för regeringen. Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Lagstiftningen som infördes har utvecklats dels via ändringar i lagstiftningen, bland annat för att inkludera torg- och marknadsförsäljning, dels via tolkning och praxis. Det har visat sig att det bland annat finns problem i tolkningen av lagstiftningen. Det behövs därför att lagen följs upp och att en utvärdering görs. Ett antal företagare inom torg- och marknadshandel har praktiska problem med tillförlitlighet och kvalitetssäkring av kassaregister för utomhusbruk. En utvärdering bör göras av de faktiska konsekvenserna av kassaregisterskyldigheten.
mot · H6021016 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av krisberedskapen i hela samhället och tillkännager detta för regeringen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i sin nationella risk- och förmågebedömning konstaterat att nuvarande samhällsutveckling ställer nya krav på vårt samhälle. Terrorism, cyberattacker och påverkanskampanjer utgör en del i varför behöver en generell krishanteringsförmåga. Detta då ingen vet vilken kris som följer härnäst och vilket behov av avhjälpande åtgärder den kommer att medföra. Generell krishanteringsförmåga förutsätter ett tydligt definierat ansvar på alla nivåer i samhället – för individer och hushåll, för politiska organ och myndigheter och för det civila samhället och dess företag och organisationer. Ansvaret omfattar beredskap i form av mental insikt, engagemang, kunskaper, materiella resurser, organisation och ledarskap. Medvetna, informerade och förberedda medborgare är grunden för samhällets styrka. En hög allmänkompetens som uppnås genom utbildning, beredskapsplanering och regelbundna samövningar kring några typfall är av stor vikt. Övningar ger god personkännedom och kunskap om varandras ansvarsområden och kompetens som ökar effektiviteten vid verkliga händelser. När samhället är rustat för att kunna hantera en stor händelse, till exempel en kärnteknisk olycka, är sannolikheten stor att det också kan klara mindre allvarliga, helt oförutsedda påfrestningar. Det finns för majoriteten av de identifierade hoten och riskerna ingen väsentlig brist på resurser i vårt samhälle, men det gäller att veta var de finns och hur man kommer åt dem i händelse av kris. För goda resultat i form av en optimal krishanteringsförmåga räcker det inte med en tydlig ansvarsfördelning. Aktörerna måste förstå, och även acceptera, sina olika roller, något som ställer krav på delaktighet och kommunikation. Med anledning av det ovan sagda bör en översyn göras med syfte att tydligt identifiera ansvar för krisberedskap i hela samhället.
mot · H6021017 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av genom att minska antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av genom att införa skilda valdagar och att stärka personvalet och tillkännager detta för regeringen. I jämförelse med många andra jämförbara länder har i förhållande till landets folkmängd en stor andel folkvalda parlamentariker. riksdag har 349 ledamöter, vilket innebär att varje riksdagsledamot i snitt representerar cirka 28 000 medborgare. Både och består exempelvis endast av 150 parlamentariker och av 183. Samtliga dessa länder har liknande förutsättningar som men ändå betydligt färre parlamentariker. En minskning av antalet svenska parlamentariker skulle därför innebära att varje enskild ledamot får ett större ansvar och mer handlingsutrymme att påverka som arbete blir effektivare, och byråkrati samt kostnader kan minska. En undersökning av ledamotsanslaget för parlamentariker ifrån 2012 visar att dagens system med 349 riksdagsledamöter kostar eller per parlamentariker. Ett argument som ofta använts emot en minskning av antalet parlamentariker är att representationen ifrån mindre partier skulle minska i många valkretsar. Men detta är en realitet. valkrets representeras exempelvis enbart av en socialdemokrat och en moderat. Inte ens dagens system med 349 parlamentariker lyckas därmed leva upp till målet om representation för alla partier i samtliga valkretsar. hade även skilda valdagar för val till riksdag, kommun och landsting. Såväl som har kvar denna praxis, vilket skapar ett större engagemang för lokala och regionala frågor, som annars riskerar att försvinna i den nationella valrörelsen. Demokratin vitaliseras genom skilda valdagar. bör kopplingen mellan medborgarna och parlamentarikerna förstärkas. De flesta medborgare vet med stor sannolikhet inte på rak arm vem som representerar dem i . Det finns därmed en distans mellan medborgare och politiker som skulle kunna överbryggas via ett väsentligt starkare inslag av personval i det svenska valsystemet. Personval infördes första gången i samband med riksdagsval, och som tillsattes under regeringen 2004 hade bland annat i uppgift att undersöka personvalsinslaget i det svenska valsystemet. I ett första steg sänktes personvalsspärren från i samband med riksdagsval. Nästa steg i stärkandet av personvalet bör rimligen vara att spärren helt avskaffas och att medborgarna på egen hand får välja sina representanter i utifrån de listor som partierna ställer upp med. En reformering av utformning genom färre men kraftfullare parlamentariker, återinförandet av skilda valdagar samt ett stärkt personval skulle sammanlagt bidra till minskade kostnader, tydligare ansvarsutkrävande och en livskraftigare demokratisk process i . Regeringen bör därför överväga en sådan reformering av utformning. Boriana (M)
mot · H6021019 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att de statliga myndigheterna ansluter sig till uppgiftslämnarservice och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidareutveckla uppgiftslämnarservice och tillkännager detta för regeringen. Att göra det enklare och billigare att starta och driva företag är centralt i arbetet för att skapa förutsättningar för fler jobb. En viktig del i detta arbete är att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande. lämnar företagen in omkring 96 miljoner blanketter till omkring 90 olika myndigheter. För många företag, inte minst för små och medelstora företag, är detta uppgiftslämnande mycket tidskrävande och leder till betydande administrativa kostnader. Mot denna bakgrund påbörjade alliansregeringen ett arbete i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande. Myndigheternas uppgiftskrav kartlades inledningsvis och året efter tillsattes . Utredningen fick i uppdrag att ta fram förslag som innebär att uppgifter från företag till statliga myndigheter som regel bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Utredningen presenterade i betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80) ett förslag i linje med detta uppdrag. Efter att utredningen hade överlämnat nämnt betänkande gav regeringen också utredningen i uppdrag att gå vidare med sina förslag och omsätta dem i praktiken. Utredningen har , tillsammans med några av de mest berörda myndigheterna, tagit flera steg för att förverkliga sitt förslag på system där en ny funktionalitet, Uppgiftslämnarservice, på webbplatsen införs. Uppgiftslämnarservice syftar till att fylla funktionen som mottagningspunkt för företagens uppgiftslämnande. drivs gemensamt av Arbetsförmedlingen, , och som en del av myndighetssamarbetet Starta och driva företag. Totalt innehåller information från fler än 45 myndigheter. Tjänsten är ett steg i rätt riktning och har underlättat för många nya företagare, speciellt inom restaurang- och besöksnäring. För att den potentiella nyttan med Uppgiftslämnarservice ska uppnås krävs dock att myndigheterna ansluter sig till systemet. Om inte myndigheterna gör detta faller själva idén med systemet. Därför är det, som utredningen föreslår, rimligt att regeringen får ålägga myndigheter att ansluta sig. Regeringen måste nu säkerställa att intentionen med etableringen av Uppgiftslämnarservice, alltså att uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter som regel bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe, förverkligas. Detta innebär i praktiken att regeringen skyndsamt bör ålägga myndigheterna att ansluta sig till Uppgiftslämnarservice om de inte så snart det är möjligt ansluter sig på frivillig väg. Uppgiftslämnarservice och bör också vidareutvecklas till att tillhandahålla verktyg som exempelvis checklistor, för fler branscher än restaurang och besöksnäring.
mot · H6021021 · 2018-11-27 00:00:00 — Personliga integriteten och datalagring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att framtida beslut om lagring av trafikdata bättre ska beakta den viktiga gränsen mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information och tillkännager detta för regeringen. har och andra EU-länder fattat beslut som på olika sätt har lett till begränsningar i den personliga integriteten. Men efter uttalande om att datalagringsdirektivet inte är förenligt med grundläggande fri- och rättigheter, och att detsamma utgör ett allvarligt intrång i privatlivet, ändrades dock situationen. Uttalandet fick nämligen domstolar i flera länder att döma ut datalagringen och inte längre kräva att internetoperatörer ska spara trafikuppgifter. Uttalandet fick även konsekvenser i där Tele2, i strid med (), valde att sluta med sin datalagring. Dock tvingades de sedermera att återuppta densamma, något som företaget överklagade. Dom meddelades och innebar att kammarrätten upphävde PTS beslut. Till grund för domen fanns ett yttrande från , som menade att PTS hade agerat fel då de tvingade Tele2 att återuppta lagring av sin data. I sitt yttrande ansåg att svensk lag ”överskred gränsen för vad som var nödvändigt och motiverat i ett demokratiskt samhälle”. De menade också att svensk lagstiftning på området är alltför generell och saknade till och med indirekt koppling till grov brottslighet. Det är en allvarlig kritik. Efter domslutet blev regeringen bekymrad över vilka konsekvenser beslutet kunde få för framtida brottsbekämpning och tillsatte därför en utredning. Undertecknad har pläderat för en mer rimlig balans mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information. Självklart är det viktigt att förfoga över effektiva verktyg för att kunna komma åt kriminalitet och stävja terrorism. Men lagstiftningen måste vara utfärdad på ett sådant sätt att det finns ett godtagbart skydd för privatlivets helgd. Då frågan fortsatt har hög aktualitet är det angeläget att åter uppmärksamma detta problem. Framtida beslut om lagring av trafikdata måste bättre beakta det viktiga gränssnittet mellan personlig integritet och brottskämpande myndigheters behov av information. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H6021023 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regler och rutiner för att öka utlandssvenskarnas röstdeltagande och tillkännager detta för regeringen. Över en halv miljon svenskar bor utomlands och av dessa får ca 165 000 rösta i det svenska valet. Det motsvarar av alla röstberättigade. Enligt () är det dock bara knappt en tredjedel av utlandssvenskarna som röstar. Det är olyckligt för demokratin. I några val har det dessutom visats att utlandsrösterna kan avgöra en osäker valutgång. För att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar har partierna ett stort ansvar men för att förenkla för de utlandsröstande är det också viktigt att röstningen genomförs på samma sätt, val efter val. Många upplever nämligen att det är krångligt för utlandssvenskar att rösta. Till exempel får man bara står kvar i vallängden efter det att man lämnat landet. Därefter måste man själv anmäla om man vill stå med. Men vilka regler som gäller känner inte alla till. Brevrösten får till exempel skickas från utlandet tidigast före valdagen, och finns man inte med i röstlängden måste brevrösten kommer fram senast dagen innan valdagen för att räknas. Dessutom behövs ett särskilt material för att brevrösta från utlandet. Enligt uppgift hade vissa förändringar dessutom gjorts för utlandsröstande i valet . Senaste datum för att rösta på konsulat och ambassader hade tidigarelagts på några ställen, utan att information om detta hade nått presumtiva röstande. Många röstande fick därför själva bekosta porto för att deras röster skulle hinna fram till , vilket innebar att många struntade i detta. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att något måste göras för att förenkla för utlandssvenskar att använda sin demokratiska rättighet. borde få i uppdrag att utveckla nya regler och rutiner för att utlandssvenskarnas röstdeltagande kan öka.
mot · H6021025 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra anmälan till donationsregistret i samband med pass-, id-korts- och körkortsansökan och tillkännager detta för regeringen. Svensk sjukvård är fantastisk och kan vi laga och fixa de mest trasiga kroppar. Men för att svensk sjukvård ska lyckas i detta arbete, krävs det att människor gör ett aktivt val att donera organ och vävnader efter sin död. råder en organbrist i vilket leder till att köerna för transplantation i många fall är långa och många människor dör på grund av organbrist. Andelen avlidna människor som kunnat donera sina vävnader och organ har ökat enligt men behovet är fortfarande större än antalet vilket gör att behovet kvarstår. Endast två av tio personer har anmält sin vilja om organ eller vävnadsdonation och väntan på en njure, lever eller hjärtklaff är fortsatt lång. Donationsviljan i är hög och är det enkelt att anmäla sig som donator via hemsida där inloggningen sker med hjälp av e-legitimation. Få svenskar är dock registrerade via donationsregister, vilket inte beror på att tekniken för registrering saknas, utan för att få vet om att det är livsviktigt att vara donator. Staten behöver förenkla för sina medborgare att göra det aktiva valet att bli donator. Genom enkla sätt att anmäla sig till donationsregistret skulle antalet öka i . Regeringen bör därför se över möjlighet att anmäla sig till donationsregistret i samband med pass-, id-korts- och körkortsansökan.