mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:100 ekonomiska vårproposition Jobb och välfärd före bidrag ekonomi är stark. Trots det finns en rad problem som inte minskar utan som växer. Regeringen har höjt skatterna med och ökat statens utgifter med . har vårdköerna fördubblats, polistätheten minskat och jobbklyftan mellan svenskfödda och utlandsfödda vidgats. Fler är långtidsarbetslösa och färre vuxna studerar nu än 2014. När konjunkturen vänder nedåt står sämre rustat. Styrkan i svensk ekonomi behöver användas bättre. Det kräver dock en regering som förmår göra tydliga prioriteringar. Det går att låta välfärdens kärna och statens kärnuppgifter gå före bidrag – och se till att det lönar sig bättre att arbeta. I denna vårmotion presenterar hur det ska gå till. Inriktningen på den ekonomiska politiken i vårmotionen är: Prioritera välfärdens kärna och statens kärnuppgifter. Fullt finansierade skattesänkningar på arbete för fler jobb. Välfärd framför bidrag. Konflikten i svensk politik står mellan hur de politiska alternativen prioriterar mellan kostnader för bidrag och välfärdens kärna. visar att lägre skatter på arbete kan kombineras med ökade resurser till välfärden, om det kombineras med lägre bidragskostnader. För är valet lätt, vi kommer alltid att prioritera jobb och välfärd före bidrag. Ett där alla kan bidra är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. lönar det sig inte tillräckligt att gå från bidrag till arbete, att utbilda sig och att jobba fler timmar. har utanförskapet förändrats, och stora grupper står allt längre från arbetsmarknaden. Allt fler får nu sin försörjning från andra system än arbetslöshetsförsäkringen. Då krävs en större bidragsreform som tar ett helhetsgrepp kring bidragssystemen för att stärka arbetslinjen också i försörjningsstödet och etableringsersättningen. bidragsreform inkluderar ett bidragstak för att förhindra att ersättningsnivåerna blir för höga när bidrag staplas på varandra och regler om kvalificering in i bidragssystemen för de som kommer till . Dessutom innehåller den en reformering av a-kassan, aktivitetsstödet och försörjningsstödet. För att göra det mer lönsamt att arbeta vill också sänka skatterna, främst på låga inkomster. Sänkningen innebär en inkomstförstärkning med för en medelinkomsttagare och lägre skatt för personer som tar ett inträdesjobb enligt den modell som Alliansen kommit överens om. Färre i normala inkomstlägen såsom sjuksköterskor, lärare och poliser ska betala statlig inkomstskatt. Vi sänker också skatten för pensionärer och särskilt för äldre som jobbar. Det bör också bli enklare att lära sig jobbet på jobbet som anställningskostnaderna för att anställa de som står längst från arbetsmarknaden sänks. Alliansen vill därför införa inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Fler jobb skapas också av en utökning av RUT-avdraget. Matchningen behöver också förbättras genom att Arbetsförmedlingen läggs ned och en ny, mindre, statlig aktör skapas. Återupprätta lag och ordning samt stärk försvaret Brottslighet drabbar både samhällsekonomin och människors faktiska och upplevda frihet. En central faktor för att minska brottsligheten är att det finns tillräckligt många poliser som förmår göra tillräckligt noggranna brottsutredningar. genomför nu den största trygghetssatsningen . Poliserna ska bli fler och brottsutvecklingen vändas. Hela rättssystemet ska stärkas. Dessutom behövs såväl skärpta straff som bättre lagstiftning. I denna motion föreslår vi, och finansierar, utbyggnaden av polisen som 2024 kommer att ha 10 000 fler anställda. Polisyrket ska också bli mer attraktivt genom högre lön och betald polisutbildning. inleder också banan för att ska nå målet om ett försvar som motsvarar av BNP. satsar vi mer på försvaret än regeringen. Migration och integration hänger ihop. Utan ett hållbart asylmottagande klarar vi inte integrationen, och utan en tydlig integrationspolitik kan vi inte ge nyanlända en riktig chans att vara med och bidra till vårt gemensamma bästa. Vi presenterar i denna motion betydande reformer för att ska kunna ta tag i dagens migrations- och integrationsproblem. För att migrationen ska bli långsiktigt hållbar vill att tillfälliga uppehållstillstånd ska bli huvudregel och att försörjningskraven vid anhöriginvandring skärps. Det krävs också en ökad tydlighet kring vilka krav som ställs på vägen in i . föreslår bl.a. en utbildningsplikt och ökade kunskapskrav i sfi-undervisningen. Slutligen föreslår vi åtgärder mot det framväxande skuggsamhället – ett nej ska alltid vara ett nej och de som får avslag på sina asylansökningar ska lämna landet. En välfärd att lita på Med en åldrande befolkning och en dåligt fungerande integration kommer utgiftstrycket i kommunerna att öka . är beredda att skjuta till ytterligare resurser. I ett första steg handlar det om , men mer kan behövas. För att säkerställa att det finns resurser för att värna välfärden och sunda offentliga finanser krävs dock att bidragskostnaderna och kostnaderna för asyl- och anhöriginvandring minskar. vill också höja kvaliteten och öka tillgängligheten i vården och skolan. Vi utökar och förbättrar den kömiljard som kortade sjukvårdsköerna förra gången. blir reformen på och kommer att gälla fler steg av vårdprocessen. Vi ger också särskilda resurser till psykiatrin, förlossningsvården och till primärvården. I motionen presenteras vidare förslag för att ge elever ytterligare en timmes undervisning per dag i lågstadiet och öka förskolans tillgänglighet för socialt utsatta barn. För den allt större grupp elever som inte når målen i inför vi en obligatorisk lovskola så att sommarmånaderna kan användas till att vända underkänt till godkänt. Klarar man ändå inte kunskapskraven för att bli behörig till gymnasiet ska det vara möjligt att få en yrkesutbildning som leder till jobb. Dessutom vill införa kunskapskontrakt för skolor med kvalitetsbrister. Jobb och välfärd före bidrag Ett där alla kan bidra Återupprätta lag och ordning samt stärk försvaret En välfärd att lita på 2 Ett bättre är möjligt 3 Alliansens bedömning av det ekonomiska läget 3.1 Stark internationell konjunktur 3.2 Stark tillväxt i men riskerna ökar 3.3 En tudelad arbetsmarknad där utanförskapet biter sig fast trots högkonjunkturen 4 En bortslösad högkonjunktur 4.1 En expansiv finanspolitik som inte rustar för nästa kris 4.2 Avsaknad av strukturreformer gör att utanförskapet biter sig fast 4.3 Trots skattehöjningarna brister välfärden samt samhällets kärnuppgifter 5 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken 5.1 En ansvarsfull ekonomisk politik 6 riktlinjer för den ekonomiska politiken 6.1 Behov av ökade reformer för förbättrad välfärd, trygghet och integration 6.2 väljer jobb och välfärd före bidrag 6.3 Vägledande principer för den finanspolitiska inriktningen 7.1 Ett där alla kan bidra 7.3 En ansvarsfull migrationspolitik 7.4 En välfärd att lita på 8 Effekterna av politik 8.4 En politik för rättvis fördelning och social rörlighet 9 Finansieringen av reformer omprioriteringar inom skola och sjukvård godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 5–9 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till överläggningar i syfte att nå en bred politisk enighet för utvecklade regler kring budgetprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2 Ett bättre är möjligt Alliansen är största och viktigaste kraft för politisk förnyelse och en ny svensk regering. I valet kommer vi gemensamt att söka väljarnas förtroende för att bilda en ny alliansregering. tog vi ansvar för . Vi bröt det utanförskap som pressade ut människor från arbetsmarknaden, som vi hanterade den djupaste ekonomiska krisen . Resurserna till välfärden ökade med , det blev mer lönsamt att arbeta och klimatutsläppen minskade. Den rödgröna regeringen – som ofta haft samarbetssvårigheter och som har varit beroende av – har bedrivit en ekonomisk politik präglad av skattehöjningar, snabbt stigande utgifter och ett oansvarigt lågt sparande. Denna utveckling behöver brytas. Alliansens alternativ tar sin utgångspunkt i en gemensam syn på var vårt land befinner sig. drar just nu nytta av högkonjunkturen. Bland inrikes födda är arbetslösheten låg, och i flera branscher råder det arbetskraftsbrist. Vi har en sjukvård i världsklass, när man väl får hjälp. Den nedåtgående kunskapstrenden i skolan kan vara på väg att brytas. Vi har en polis som i svåra lägen gör ett fantastiskt arbete. är det uppenbart att mycket inte fungerar. Den dåliga integrationen bygger ett utanförskap som riskerar att få bestående negativa ekonomiska och sociala konsekvenser. Jobbklyftan mellan inrikes födda och utrikes födda är stor, och det tar innan hälften av de utrikes födda är sysselsatta. Gängkriminaliteten är ett hot mot människor och företagande på många platser runt om i landet. Polisen betecknar 61 områden i som utsatta, varav 23 som särskilt utsatta. dödades 43 personer i skjutningar. Gängvåldet sprider sig in på akutmottagningar och riktar sig mot blåljuspersonal inom polis, sjukvård och brandväsende. beskriver en växande oro för brott. Polistätheten är den lägsta , och många platser på polishögskolorna står tomma. Köerna till sjukvården har fördubblats sedan den rödgröna regeringen tillträdde. De ökar över hela landet, men det är i röda landsting som utvecklingen är mest oroväckande. I det alliansstyrda får nio av tio patienter träffa en specialist inom vårdgarantins gräns. I socialdemokratiskt styrda får bara sex av tio patienter göra det. Regeringens beslut att avskaffa den s.k. kömiljarden, de statliga pengar som kortade köerna, var ett stort misstag. Rekordlåga räntor, tidigare genomförda strukturreformer och en internationell högkonjunktur driver den svenska tillväxten, som ingen regering har sparat så lite i högkonjunktur som den nuvarande. I kombination med bristen på nya långsiktiga strukturreformer gör detta illa rustat inför den lågkonjunktur som förr eller senare kommer. Det svenska näringslivet är i grunden konkurrenskraftigt, men politiken går i fel riktning. Flera beslut har försämrat villkoren för företagande och jobb i . Sammantaget har regeringen höjt skatterna med , varav är skattehöjningar på jobb och tillväxt – exempelvis på inkomster, företagande och RUT-tjänster. Sådant har inte råd med. Nästa generations stora svenska bolag måste växa . I de viktiga valfrihetsfrågorna styrs regeringen dessutom av vänsterkrafter. , som regeringen nu valt att gå fram med, riskerar att slå direkt mot 340 000 elever som går i friskolor i och med att deras skolor riskerar att behöva stängas. Att några av allra bästa skolor kan tvingas lägga ned skapar otrygghet för många människor i hela landet. finns det skolor som inte klarar kunskapsuppdraget. Nära 19 000 elever, av eleverna, gick ut 2017 utan behörighet till gymnasieskolan. Svenska elever går färre timmar i skolan och tappar därmed i jämfört med elever i andra länder. Reformerna för att öka fokus på kunskaper har stannat av. Problemen med stök och brist på studiero växer. minskar söktrycket till lärarutbildningen igen – och det i ett läge när lärarbristen tilltar. Regeringens klimatpolitik kan inte dölja att utsläppen nu ökar igen. Externa bedömare som pekar på att regeringens miljöpolitik är dyr och ineffektiv. Under alliansregeringen minskade utsläppen, som ekonomin växte. Med denna regering ökar klimatutsläppen. Problemen är alltså stora, men det finns ingen anledning att känna hopplöshet. Vart och ett av dessa problem går att lösa. I en del fall kommer det att vara svårt och ta tid. Men vi vet – av egen erfarenhet från regerande, och från Alliansens och Socialdemokraternas gemensamma erfarenheter efter 90-talskrisen – att det går att reformera sådant som inte fungerar bra nog. Ett bättre är möjligt, men det kräver en framåtsyftande reformagenda. En sådan kommer Alliansen att genomföra efter valet. 3 Alliansens bedömning av det ekonomiska läget Svensk ekonomi går bra. Efter en ovanligt lång och djup nedgång råder det nu högkonjunktur, drivet av en stark, investeringsdriven tillväxt i omvärlden och en expansiv penningpolitik med minusräntor. Som i varje högkonjunktur blir jobben fler och skatteintäkterna större. kan inte högkonjunkturen dölja att befinner sig i en period med stora reformbehov. Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. Det är tydligt att högkonjunkturen inte kommer alla till del. är bristen på arbetskraft stor, inte minst i offentlig sektor. Prognoser pekar på att tillväxten per capita framöver blir lägre än i jämförbara länder. Konjunkturen i omvärlden ser ut att stärkas ytterligare framöver. Det finns dock betydande risker för ett sämre scenario. Efter att infört importtullar på stål och aluminium och landets handelspartner svarat med motåtgärder finns det en risk för ett omfattande handelskrig. Minskad handel riskerar att skada ett litet exportberoende land som . Effekterna av brexit kan fortfarande bli mer omfattande än befarat, och risken för en sämre utveckling i kvarstår. Dessutom talar det faktum att många länder i världen just nu går bra för att riskerna för en nedgång nu är större. Tillgångspriserna har ökat kraftigt, som skuldsättningen i många länder är högre än före finanskrisen. Den svenska ekonomin är mycket omvärldsberoende, och när konjunkturen vänder ned internationellt skulle det drabba hårt. För att ska klara utvecklingen framöver krävs därför nya strukturreformer. 3.1 Stark internationell konjunktur med långsam återhämtning har den internationella konjunkturen och inledningen av 2018 förstärkts brett. Tillväxten understöds av inriktningen på penningpolitiken och finanspolitiken. Den mycket expansiva penningpolitiken förväntas normaliseras långsamt, som bedömer att finanspolitiken blir mer expansiv 2019, drivet framför allt av utvecklingen i och . Arbetsmarknaderna har stärkts, med sjunkande arbetslöshet och stigande sysselsättningsgrad. En majoritet av EU-länderna har rekordhög sysselsättningsgrad, däribland länder som , , och . Arbetslösheten i ligger i nivå med bedömning av jämviktsarbetslösheten. Löneökningarna har dock varit svaga, men det syns nu tecken på stigande löner i , och . Globala förtroendeindikatorer, som exempelvis inköpschefsindex, visar på fortsatt stark utveckling. Sentimentet har dock försvagats , vilket skulle kunna indikera att konjunkturen närmar sig toppen. Det gäller framför allt , som ligger långt fram i konjunkturen och där arbetslösheten ligger på samma nivå som vid tidigare konjunkturtoppar och penningpolitiken långsamt har förts i en något mindre expansiv riktning. bedömningar pekar på att den expansiva finanspolitiken, med skattesänkningar och utgiftsökningar, troligen bidrar till stark tillväxt också . innebär de stora budgetunderskotten och den betydande och växande amerikanska statsskulden en risk framöver. Skulle handelspolitik utvecklas till ett storskaligt handelskrig kan också tillväxtförutsättningarna försämras betydligt. Tillväxten i förstärks och breddas också, drivet av låga räntor och expansiv finanspolitik kombinerat med en starkare arbetsmarknad och starka förtroendeindikatorer. Investeringarna går också starkt, vilket bör kunna gynna svensk export. Finanspolitisk stimulans i och ekonomiska reformer i bidrar också. Effekterna av det brittiska utträdet ur EU utgör dock en risk för tillväxten på lite . I tillväxtländerna ses också en tydlig förstärkning, både för råvaruexportörer och för råvaruimportörer. växte snabbare än väntat , men förväntas stabilisera sig på en lägre tillväxtbana. En åldrande befolkning och mindre gynnsamma kreditvillkor påverkar tillväxtförutsättningarna, och det finns kvarstående risker med överkapacitet i statliga företag och regionala obalanser. Om den internationella handelskonflikten trappas upp skulle också drabbas. Figur 1 Tillväxtutveckling (2018–2023) i världen, euroområdet, , och Källa: IMF World Economic Outlook. Sammanfattningsvis är den internationella konjunkturen stark och uppgången bred, men det finns fortfarande osäkerhet, och den långsiktiga tillväxtpotentialen kan vara lägre . För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. framhåller vikten av att undvika alltför procyklisk finanspolitik i detta läge. Det är också viktigt för välståndsutvecklingen att ett internationellt handelskrig undviks och att handel och investeringar över gränserna i stället underlättas. 3.2 Stark tillväxt i men riskerna ökar Högkonjunkturen fortsätter att förstärkas . Den allt starkare konjunkturen i omvärlden, driven i hög grad av investeringar, gynnar svensk export och svensk industri. Till detta kommer en unik kombination av minusräntor och expansiv finanspolitik i högkonjunktur som driver på utvecklingen. Tillväxten – som kalenderkorrigerad blev 2017 enligt – väntas stiga till 2018, innan den vänder ned till 2019 och åren därefter. Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bl.a. till följd av jobbskatteavdraget, låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. till befolkningsökningen har dock konsumtionen per invånare utvecklats med svaga jämfört med ett snitt på . Den offentliga konsumtionen som växte snabbt till följd av ett stort antal asylsökande växte långsammare . En alltmer robust uppgång i omvärlden bidrar också till tillväxten. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas efter 2019. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. går arbetslösheten ned till enligt , klart under jämviktsarbetslösheten på . Den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer också att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. visar att arbetskraftsutbudet har ökat överraskande snabbt – 300 000 fler finns på arbetsmarknaden än vad som skulle förklaras av demografiska förändringar. har tidigare beräknat att Alliansens politik skulle ge 120 000 jobb, men man konstaterar i en analys som presenterades att denna bedömning – i ljuset av den starka utvecklingen – varit för låg. Kombinationen av omfattande utbudsreformer och stark efterfrågan på arbete leder nu till att sysselsättningsgraden är den högsta sedan 1990-talskrisen. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning med fler som jobbar och fler som står till arbetsmarknadens förfoganden. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, stimulerar ekonomin genom att göra fler investeringar lönsamma som kronan förblir svag och efterfrågan stärks. Bland annat har bostadsinvesteringarna vuxit kraftigt. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att befinner sig i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har – som beskrivs i avsnitt 2.1 – efterfrågan i omvärlden blivit allt starkare med bl.a. ökade investeringar som gynnar svensk exportindustri. Den goda tillväxten väntats fortsätta, med en exporttillväxt , enligt . finns flera skäl till oro för tillväxten. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kan komma att bli låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras. Förklaringarna till den lägre globala produktivitetstillväxten varierar något. Det kan vara en kvardröjande effekt av finanskrisen, eller en konsekvens av en pågående strukturomvandling från mer till mindre kapitalintensiva branscher, eller helt enkelt att innovationstempot minskat på alltmer reglerade marknader. Det finns även betydande ekonomisk-politiska risker framför oss, som gör den svenska ekonomin sårbar. Förutom risker i omvärlden finns det också specifika svenska risker. Nedgången på bostadsmarknaden ser nu ut att ha bedarrat, men priserna är fortfarande höga i många segment och det är inte omöjligt att priskorrigeringen får förnyad fart. Det mesta tyder på att både hushållen och bankerna har tillräckliga marginaler för att klara åtminstone en måttlig nedgång, men en sådan skulle ändå dämpa efterfrågan i ekonomin och kunna medföra betydande realekonomiska effekter. Redan nu finns det indikationer på att nybyggnationen av bostäder har minskat. Dessutom finns det en stor osäkerhet kring hur väl integrationen kommer att fungera när en stor del av dem som sökte asyl i till 2016 kommer in på arbetsmarknaden. Om inte integrationen förbättras finns det en stor risk för ett större, permanent utanförskap med högre jämviktsarbetslöshet och sämre offentliga finanser. Slutligen kommer styrkan i den strukturomvandling som sker, och anpassningsförmåga till den, att vara avgörande för utvecklingen av svensk ekonomi. Under det kommande decenniet kommer automatisering och digitalisering att leda vägen för strukturomvandlingar i ekonomin. Hur väl arbetskraften och övriga resurser klarar att ställa om till en sådan utveckling kommer att vara avgörande, både för svenskt välstånd men också för hur vårt samhälle kan hålla ihop. För att understödja tillväxten framöver bör den ekonomiska politiken användas för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och stimulerar produktivitetstillväxten. På så sätt kan potentiell BNP och potentiell sysselsättning öka, och även välstånd. måste omställningskapaciteten i svensk ekonomi förstärkas ytterligare. För att värna välståndsutveckling krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för investeringar, omställning och att främja inträdet på arbetsmarknaden. konstaterar att effekterna av Alliansens reformer troligen varit stora, men anser att effekterna av dessa nu i huvudsak har realiserats. Eftersom den nuvarande regeringen inte har klarat av att genomföra några reformer som kan antas ge högre sysselsättning och tillväxt är behovet av nya reformer stort för att ska fortsätta utvecklas väl. Reformbehovet är särskilt påtagligt i ljuset av att ser ut att utvecklas sämre än jämförbara länder . På lång sikt avgörs vår välståndsutveckling dels av teknikutvecklingen i världen i stort, alltså hur den s.k. teknikfronten utvecklas, dels av hur nära vi ligger denna teknikfront. Som ett litet land har svårt att påverka den globala teknikutvecklingen annat än i vissa begränsade sektorer. Däremot kan vi påverka hur snabbt tar till sig ny teknik och hur väl de befintliga resurserna utnyttjas. Att produktivitetsutvecklingen i världsekonomin har varit svag det är ett problem också för , men något som vi har väldigt svårt att påverka. Att dock verkar ha tappat mark – vad gäller utvecklingen av tillväxt per capita – i förhållande till andra liknande länder och att denna negativa utveckling ser ut att fortsätta är däremot ett politiskt misslyckande. För att bryta denna utveckling krävs en ny regering som prioriterar jobb, tillväxt, företagande och konkurrenskraft.