ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022184 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en förbättrad standard på och modernisering av Kinnekullebanan och tillkännager detta för regeringen. Miljövänliga kommunikationer är av mycket stor betydelse för möjligheten till ett livskraftigt näringsliv. Kinnekullebanan är av strategisk betydelse för utvecklingen av norra delar och är en viktig del av järnvägssystemet i . Att människor snabbt kan nå exempelvis universitets- och högskoleorter är viktigt för att ge möjligheter till utbildning och kompetensutveckling. Banan är också viktig för att arbetspendling och resor till kultur- och andra aktiviteter inom regionen kan ske på ett miljövänligt sätt. Därför föreslår vi en modernisering av bansystemet. För att människor ska kunna bo kvar i men jobba i t.ex. , eller krävs ytterligare tågavgångar och förbättringar i kollektivtrafiken. Men även en förlängning av sträckningen mot skulle med små medel göra en värdefull avlastning på Västra stambanan, som för länge sedan slagit i kapacitetstaket. Tack vare redan genomförda satsningar på Kinnekullebanan har allt fler upptäckt bygden och det gynnsamma geografiska läget mitt mellan våra storstadsregioner. Med en väl utbyggd infrastruktur för såväl godstrafik som persontrafik nås omvärlden med lätthet och verksamheter kan bedrivas i naturskön miljö. Det är positivt att i den infrastrukturplan som presenterades har med en satsning på Kinnekullebanan i planerna. Vi utgår dessutom ifrån att banan får del av den rejält ökade potten för järnvägsunderhåll som på regeringens förslag beslutat om. i menar att förutsättningarna för en kommande elektrifiering finns och att det inte behöver innebära en kostnad . kan spara stora belopp eftersom det är mycket dyrare och mer miljöpåverkande att köra dieseltåg än eltåg eller tåg utrustad med annan miljövänlig ny teknik. Kinnekullebanan går igenom ett av utpekat biosfärområde, Vänerskärgården med , vilket innebär ett område som pekats ut som modellområde för hållbar utveckling. Inom detta område pågår olika utvecklingsprojekt för att förverkliga hållbar utveckling, där hållbart resande med Kinnekullebanan pekas ut som en viktig del för att göra detta möjligt.
mot · H6022185 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hela taxibranschen med lösningar som leder till en väl fungerande bransch och tillkännager detta för regeringen. har vi i en avreglerad taximarknad. Enligt många bedömare har taxibranschen förändrats till det sämre efter avregleringen, branschens funktionssätt har försämrats och vi ser en nedåtgående spiral för både företagare och taxiförare. Förändringen var så problematisk att den tidigare moderata partiledaren beskrev avregleringen som kaos. har det varit mycket debatt om taxibranschen. I media har det rapporterats om typer av strukturella problem kopplade till branschen. Flera förare jag talat med vittnar om att arbetssituationen blivit allt tuffare som allt fler taxiåkerier har lönsamhetsproblem. presenterade 2013 en kartläggning om taxibranschen i en undersökning ”Taxibranschen i ” där över 1 000 taxiförare från hela landet fick svara på frågor om bland annat sina arbetsvillkor. Resultatet visade en bransch med extremt tufft arbetsklimat, långa dagar och osäkra löner. Det konstaterades också att läget i branschen är akut, och att det krävs politiska beslut för att bringa ordning i kaoset. Enligt rapporten är orsakerna till taxichaufförernas utsatthet många. En majoritet av förarna får endast så kallad provisionsbaserad lön, något som leder till långa arbetspass och hög stress då de endast får betalt när de har en kund i bilen. Rapporten visar på svårigheterna med att skapa goda arbetsförhållanden och villkor i en bransch utan ordning och reda. Den beskriver problem som drabbar avreglerade branscher som saknar tillräcklig tillsyn. I samband med delningsekonomin och den med ny tekniks frammarsch har nya företag slagit sig in på marknaden. I vissa fall har deras verksamhet klassats som brottsliga, i andra fall har de hamnat i en gråzon. råder det inte ordning och reda inom taxibranschen. Därför behövs en helhetsöversyn över branschen med lösningar som leder till en väl fungerande bransch Serkan Köse (S)
mot · H6022186 · 2018-11-29 00:00:00 — Färjetrafiken till och från ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Gotlandstrafiken bör behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Snabba och effektiva transporter med färja till och från är avgörande för den gotländska ekonomin och tillväxten. Den bastrafik som bedrivs i regi av , med turerna –respektive –, är grundläggande för en fortsatt positiv utveckling för regionen. Det nuvarande trafiksystemet har bidragit till en kraftig ökning av antalet passagerare och transporterat gods – något som ger högst gynnsamma effekter både för näringslivet i allmänhet och besöksnäringen i synnerhet. har gotlänningarna fördubblat sitt resande med färjetrafiken, detta som en direkt effekt av snabbare överfartstider och bekvämare avgångs- och ankomsttider. Resandet med färja till och från måste ges trafikmässiga förutsättningar att hålla en god nivå över . Särskilt , när antalet resenärer ökar kraftigt, måste trafiksystemet vara anpassningsbart för att kunna ge den för viktiga besöksnäringen möjligheter att växa och utvecklas. Snabba överfartstider, med god turtäthet, och flexibla förutsättningar för både godstrafik och passagerartrafik måste således bibehållas för att huvudtrafikled ska vara konkurrenskraftig. Därtill måste färjetrafiken bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt så att biljettpriset för passagerartrafik, och fraktpriset för godstrafik, hålls på en rimlig nivå. blev ett nytt avtal för färjetrafiken klart. Avtalet, som gäller , anger villkoren för den trafik som bedriver efter upphandling av . Det är av största vikt att staten genom noga följer hur avtalsperioden har börjat och hur den utvecklas löpande . För att ska ges fortsatt goda möjligheter till tillväxt och utveckling måste en färjetrafik enligt avtalets lägstanivå fortsättningsvis bibehållas. Därför är det också av yttersta vikt att regeringen i fortsättningen behandlar färjetrafiken till som en del av den nationella infrastrukturen, då färjetrafiken inte kan betraktas som ett komplement till andra färdmedel utan snarare som en oumbärlig huvudtrafikled mellan och fastlandet. Att färjetrafiken ska betraktas som en del av det nationella trafiksystemet är ett synsätt som delas bland annat av Trafikanalys, som i en rapport (Användning och styrning av anslaget till trafikavtal, Rapport 2012:5) anger att Gotlandstrafiken bör ses som en ersättning för en fast förbindelse och metodmässigt hanteras som andra infrastrukturfrågor. Enligt Trafikanalys bör Gotlandstrafiken även behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, i den meningen att Gotlandstrafiken fungerar som en ersättning för en broförbindelse. Att färjetrafiken ges långsiktiga villkor är därför av yttersta vikt. Gotlandstrafiken ska betraktas som en del av det nationella trafiksystemet, och staten bör tydliggöra sitt ansvar för att effektivt binds samman med resten av .
mot · H6022187 · 2018-11-29 00:00:00 — Posttjänster i ett som håller ihop ställer sig bakom det som anförs i motionen om postutdelning i glest bebyggda områden och tillkännager detta för regeringen. Långa avstånd, litet utbud av butiker och ändå precis samma behov som alla andra. Det är definitivt saker som bidrar till att våra flitigaste medborgare att näthandla är invånarna i några av landets mindre kommuner. , och toppar statistiken med flest nätköp per hushåll. som näthandeln ökar och tillgången till vanlig postutdelning ändå borde kunna ses som en helt grundläggande service alla ska kunna förvänta sig som boende i vårt land är verkligheten en helt annan. För många boende på landsbygden har försämringarna kommit oftare än själva posten . I glesbygd finns hushåll som inte har postutdelning eller som har mycket långa avstånd för att få sin post, vilket innebär privata svårigheter för de boende. De största svårigheterna rör nog att starta och driva företag i dessa områden. Problem med telekommunikationer och postutdelning försvårar och förhindrar uppkomsten av nya företag. Dagens samhälle innebär behov av posttjänster, och behoven i glesbygd är likartade som för andra delar av landet. dessutom rent av större. För när brevlådeutdelning och pakethantering dras in rycks mattan också undan för en rad andra servicefunktioner som försämrar möjligheten att verka och bo i hela landet. Därför borde samhällets ansvar för en rättvis postservice i hela landet säkras och stärkas. Det är dags att stärka gemenskapen mellan stad och land, något som har blivit försummat i .
mot · H6022188 · 2018-11-29 00:00:00 — E20 och infrastrukturen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att planerade infrastruktursatsningar på genomförs och tillkännager detta för regeringen. är en viktig del av arbetsmarknadsområde. Ett område som har en av snabbast växande arbetsmarknader. En väl utbyggd infrastruktur är en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad och ett hållbart bostadsbyggande. När E20 genom färdigställs möjliggörs en hållbar förtätning av innerstad. En förtätning som starkt kommer bidra till bostads- och kompetensförsörjning för hela arbetsmarknadsregionen. E20 Genomfart har varit med i den nationella planen för transportsystemet –2025. Enligt planerna ska vägen byggas om till fyrfältsväg i befintlig sträckning med trafikplatser vid Hedvigsberg, , Götaplan och Kristineholm. , efter mycket om och men, påbörjades projektering för vägplan. Byggstart ansågs då tidigast kunna ske . Kostnaden prisnivå var bedömd till . är utbyggnaden uppskjuten eftersom kommun och kommit överens om att de medel som finns avsatta i den nuvarande planen inte räcker för en lösning som både och kommun vill ha. Det viktiga nu är att komma fram till en lösning som tillmötesgår behovet av framkomlighet med behovet av ett fortsatt hållbart samhälls- och stadsutvecklingsarbete. Projektet finns inte med i den nya infrastrukturplanen –2029.
mot · H6022189 · 2018-11-29 00:00:00 — Möjliggör för fler att få vaccin mot TBE ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se över möjligheterna att verka för att TBE-vaccination blir möjligt för fler och tillkännager detta för regeringen. Tick-borne encephalatis (TBE), även kallad fästingburen hjärninflammation, är en virussjukdom som sprids av fästingar och som kan orsaka en inflammation i hjärnan eller hjärnhinnorna. De flesta som smittas får lindriga besvär, men upp till en tredjedel får hjärn- eller hjärnhinneinflammation. Viruset finns främst i , och läns kusttrakter. Runt tre fjärdedelar av alla rapporterade fall av TBE kommer härifrån. Särskilda riskområden är kusterna kring samt vissa öar i östra . Dock har såväl utbredningen som antalet sjukdomsfall ökat . I blir omkring 200 till 250 personer sjuka i TBE . har antalet rapporterade fall av TBE mer än fördubblats. Sjukdomsfall inträffar också utanför de traditionella riskområdena. Detta tyder på en ökad utbredning. Det går att skydda sig med vaccination. Så här skriver på sin hemsida: Vaccination brukar rekommenderas till permanent- och sommarboende i riskområden samt till personer som vistas mycket i skog och mark i områden med hög smittrisk och som ofta blir fästingbitna. Rekommendationen gäller även personer som kommer att vistas mycket i skog och mark i områden i andra länder där smittan finns. Vid uteslutande stadssemester behövs inte vaccination. Det är alltså en stor del av befolkningen som rekommenderas vaccin. Vaccination är dock dyrt. Flera doser behövs vid olika tillfällen och för en barnfamilj kan kostnaden därför bli mycket stor, i många fall helt oöverstiglig. har därför inte alla barn och vuxna möjlighet till vaccination, ens i de högriskområden som finns för TBE-smitta. Vaccinationen är tvärtom avhängig personens egen betalningsförmåga på ett sätt som inte är fallet för annan hälsovård. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att alla, oavsett inkomst, som rekommenderas vaccin mot TBE (det vill säga framför allt de som rör sig i skog och mark i riskområdena) ska få bättre möjligheter till vaccination. I detta arbete ska barnen prioriteras. Vad som ovan anförs om behovet av att fler ska ha möjlighet till TBE-vaccinationer bör ge regeringen tillkänna.
mot · H6022190 · 2018-11-29 00:00:00 — Motion om systemet kring organdonation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av systemet för organdonation och tillkännager detta för regeringen. är bäst i när det gäller viljan att efter döden donera organ. av svenskarna är positivt inställda till att donera sina organ efter sin död. Trots att vi sällar oss till de mest generösa länderna i världen gällande organdonation har inga höga siffror när det gäller antalet genomförda organdonationer. Tvärtom, antalet organdonationer räcker inte till för att fylla det behov som finns. Många står på väntelista som har drygt 800 personer. dör ca 50 människor som en följd av detta. Regeringen måste se över systemet för organdonation och anpassa det efter den positiva grundsyn som svenskarna har till att donera organ. Översynen måste klarlägga om det är möjligt att införa omvända regler. Det vill säga att en person måste säga till när hen inte vill att organ ska doneras efter döden. Detta borde göras skyndsamt så att vi får ett system som bättre stämmer överens med svenskarnas vilja och som räddar liv.
mot · H6022192 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att en större andel av alla bilvägar i ska ha cykelbanor och tillkännager detta för regeringen. Regeringens satsningar på cykeltrafiken, exempelvis den nationella cykelstrategin som presenterades , är mycket positiva och viktiga steg på vägen för att göra till ett mindre fossilberoende land. Den nationella cykelstrategin föreslår bland annat att cykeln ska kunna ges högre prioritet i samhällsplaneringen än bilar, särskilt i tätort. Det är rätt tänkt. Att cykla är inte bara bra för klimatet. Om fler väljer cykeln framför bilen leder det inte enbart till minskade utsläpp utan även till bättre folkhälsa. Fler cykelvägar på landsbygden och i städerna ger både en friskare befolkning och en miljövänligare trafik. Regeringen bör därför få i uppdrag att utreda möjligheterna att planera för cykelbanor utmed alla större vägbyggen från början och att bygga till cykelbanor på de vägar där sådana saknas. Det är även viktigt att möjligheten att cykla inte tas bort när nya mer trafiksäkra vägar byggs. När landsbygdsvägar byggs om till två-plus-ett-vägar med mittseparering tas ofta vägrenen bort, där man har kunnat cykla. Vid många sådana vägar saknas nu möjlighet att cykla längs vägen. Dessa vägar bör få tydligt avgränsade cykelbanor så att vägarna även blir tillgängliga för cyklister. Utbyggda och nya cykelvägar har också stor betydelse för turismen. Cykelturismen ökar i hela och omsätter numera många miljarder i . I många europeiska länder har satsningar för ökad cykelturism därför blivit en viktig del av strategierna för ökad besöksnäring. På motsvarande sätt bör satsningar på cykelturism bli en viktig del av alla besöksnäringsstrategier i . För att uppmuntra till ökat cyklande och mindre bilanvändning skulle ett mål förslagsvis kunna vara att av alla vägar i ska ha cykelbanor . Det är ett ambitiöst mål men borde vara görbart. ska av alla vägar ha cykelvägar och 2040 av alla vägar. Med dessa målsättningar visar att vi ligger i framkant vad gäller satsningarna på cykelvägar och minskad bilanvändning.
mot · H6022193 · 2018-11-29 00:00:00 — Kompetensförsörjning på gles- och landsbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensförsörjning på gles- och landsbygd och tillkännager detta för regeringen. De utmaningar med kompetensförsörjning som samhället överlag möter är än svårare på gles- och landsbygd. Många studerande lämnar sina hemorter för att studera vid något av de större universiteten och högskolorna i storstadsregioner, vilka även erbjuder goda arbetsmöjligheter vid avslutade studier. En betydande del av dessa studenter återvänder inte hem med den kompetens de tillägnat sig under studierna och enligt forskare sker därmed en så kallad ”brain drain” av svensk landsbygd. Den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade 2017 ett förslag om nedskrivning av studielån för de studenter som efter avslutade studier valde att flytta till någon av de 23 kommuner som i utredningen bedömdes ha extra stora utmaningar gällande produktionsförutsättningar och demografi. Kommittén, som hämtat inspiration från det norska studiestödssystemet, konstaterade att systemet för studiestöd i inte har utnyttjats på samma sätt som i för att uppmuntra personer att bosätta sig på en viss ort eller utbilda sig till ett visst yrke. I har reformen haft positiva resultat. av de som under dess första bodde och tog del av insatsen var fortfarande bosatta i området för insatsen vid uppföljningen ca . I kompletterades insatsen med fler regionala reformer och de personer som utöver nedskrivning av studielånen tagit del av dessa bodde efter insatsen kvar på den mindre orten sex gånger så ofta.
mot · H6022194 · 2018-11-29 00:00:00 — Samhällsmaster för mobil och internet ställer sig bakom det som anförs i motionen om samhällsmaster för mobil och internet och tillkännager detta för regeringen. Det är fortfarande av yta där mobiltäckningen inte är tillräckligt bra för att prata i telefon. När det gäller uppkopplingshastigheten via mobilnätet är det av landytan som har en hastighet på under . Detta visar en kartläggning från . När det gäller mobiltäckning var det värst i (28,), (17,), (11,), (9,) och (8,). För uppkopplingshastighet via mobilnätet ser det ungefär likadant ut förutom att och också ligger långt under snittet. På vissa ställen på landsbygden får man inte bygga ut nätet ens om det finns intresse: där boende klagat och vägrar ha i närheten, i närheten av militära områden och i nationalparker. Vi har också glest befolkade delar där det inte anses ekonomiskt att bygga ut nätet för att där bor för få. fattade regeringen beslut om ett mål: ”bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet”. ökar mobiltäckningen, så det går åt rätt håll. Men för att nå ända fram krävs ett offentligt ansvarstagande. Marknadskrafterna löser inte detta eftersom de bara bygger ut där det är ekonomiskt lönsamt för dem. En idé som finns men ännu inte tillämpats är så kallade samhällsmaster. Tanken är att dessa ska bekostas av teleoperatörer och offentlig sektor gemensamt. Då kan även byggas i områden där det inte anses lönsamt. På detta sätt kan kommuner som ligger i dessa områden se till att deras invånare ändå får mobiltäckning. Idén är god eftersom mobiltäckning och internet är grundläggande samhällsfunktioner. Vi kan inte lämna över till privata intressen att bestämma vem som ska ha tillgång till dessa tjänster. Regeringen bör överväga alternativ till kommersiella aktörer och ökat eget ansvarstagande för att nå målet om mobil- och internettäckning i hela .
mot · H6022195 · 2018-11-29 00:00:00 — Statliga insatser för infrastruktur kring hamnar av nationellt intresse ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens ansvar för funktioner som är av stor betydelse för som nation, och detta tillkännager för regeringen. Svensk sjöfart spelar en viktig roll för tillväxt och utveckling i hela landet. En avgörande förutsättning är en väl utvecklad infrastruktur kring de fem hamnarna av stort nationellt intresse. För ökad tillväxt och stärkt konkurrenskraft behöver ytterligare fokus läggas på de utvecklingsmöjligheter som finns kring de stora hamnstäderna. hamn är största ropax hamn och har världens största järnvägsfärjor. Den är också näst störst i . Hamnen är utpekad som hamn av EU och utgör ett nav i det så kallade , transportkorridorerna genom till med syfte att främja den europeiska industrin. Hamnen har fem destinationer i , och . Ett nytt läge planeras för att ytterligare utveckla hamnens verksamhet och förbättra möjligheterna att ta emot den ökade efterfrågan från rederierna på längre kajer, djupare bassänger och större manöverutrymme innanför pirarmarna. Det nya läget för hamnen ligger i direkt anslutning till järnvägen och ett stort industriområde vilket kommer att ge förbättrade möjligheter för omlastning mellan godstransporter till väg, järnväg och sjöfart. Den ökade mängden godstransporter för att hamnen har behov av ytor i det anslutande industriområdet. En östlig ringväg med ny infart till hamnen krävs för att leda tunga transporter på ett effektivt och klimatsmart sätt utanför stadskärnan. Flytten innebär ett stort finansiellt åtagande för en relativt liten kommun med en stor och viktig funktion av riksintresse. Fler kommuner med större hamnar av nationellt intresse har och kommer att ha dessa behov då de nya fartygens större kapacitet kräver ökat utrymme i hamnområdena. Svensk sjöfart ligger i framkant i fråga om innovationer för att bidra till att de klimatpolitiska målen nås. Med grön teknik och långsiktigt hållbara satsningar tas viktiga steg för framtidens utmaningar. För att främja utvecklingen behöver hamnarnas infrastruktur anpassas efter de förutsättningar som krävs och här behöver staten ta ett större ansvar och stödja kommuner som genomför funktioner som är av stor betydelse för som nation.
mot · H6022196 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens bidrag till den regionala samverkansmodellen bör ses över och utvecklas, för ökad kulturell jämlikhet och likvärdighet, och tillkännager detta för regeringen. Alla människor i hela landet ska ha tillgång till kultur och kulturskapande. Kulturen har ytterst ett egenvärde men är också ett viktigt verktyg för att stärka, utveckla och förändra oss som individer såväl som samhället i stort inrättades den regionala kultursamverkansmodellen för att öka utrymmet för regionala prioriteringar och variationer. Inom ramen för samverkansmodellen ska landsting/regioner tillsammans med kommuner och kulturliv sluta avtal om hur de statliga bidraget fördelas till de regionala kulturinstitutionerna. När det gäller statens bidrag till regional kulturverksamhet finns det stora skillnader i fördelningen mellan regionerna som bland annat beror på den verksamhetsstruktur som finns i regionerna och hur denna struktur historiskt vuxit fram. tillhör ett av de län som får lägst bidrag från staten till regional kulturverksamhet. I som redovisar den regionala fördelningen uppgår det statliga bidraget för regional kulturverksamhet i till per invånare. Endast och samt erhåller lägre bidrag. Att ligger lägst förklaras av att de inte ingår i kultursamverkansmodellen och att det finns många direkt statligt finansierade centrala museer och scenkonstinstitutioner i . När det sedan gäller de regionala kostnaderna för kulturverksamheten visar statistiken från Kulturanalys att Region läns kostnader uppgick till per invånare priser. Det motsvarar det fjärde högsta bidraget i landet. Det är dessutom en ökning med (priser). Det ska jämföras med att landstingens/regionernas bidrag till den regionala kulturverksamheten ökat i genomsnitt med över perioden –2016. Det finns säkerligen delvis historiska förklaringar till den stora skillnaden i statens bidrag till regional kulturverksamhet men det kan inte tjäna som argument för att inte försöka sträva efter att utjämna dessa skillnader, i synnerhet om det är så att regionerna växlat upp sina resurser. Staten har ett övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken och en viktig roll för att minska skillnader i tillgång till ett varierat kulturutbud präglat av hög kvalitet och förnyelse i hela landet. I kultursamverkansmodellen vävs den statliga och lokala kulturpolitiken samman. Stödet för modellen är stark men behöver utvecklas Staten bör därför se över bidragen till, och utveckla kultursamverkansmodellen så att de statliga medlen bidrar till ökad kulturell jämlikhet och likvärdighet utifrån sitt ansvar för de nationella kulturpolitiska målen och när det gäller alla människors tillgång till kultur och kulturskapande.