ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022398 · 2018-11-30 00:00:00 — Ändra statliga myndigheters hantering av böter och krav ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur och andra statliga myndigheter kan fråntas rätten att utfärda böter utan att först påminna och informera berörda personer och företag om det aktuella felet som begåtts och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen för hantering av preliminärskatt bör ändras på så sätt att enskilda företagare inte kan tvingas betala skatt på pengar de ännu inte tjänat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen för hantering av preliminärskatt bör ändras på så sätt att enskilda företagare inte riskerar att skickas till Kronofogden för att de inte betalat skatt på pengar de inte tjänat och tillkännager detta för regeringen. När man startar ett nytt företag är det mycket att ta tag i och att lära sig. Man behöver utveckla tjänster och produkter. Man behöver kanske anställa och ordna tillstånd. Och man måste gissa hur mycket pengar man ska tjäna och berätta det för . Ja och så måste man ofta betala in skatten innan man tjänat sina första pengar. Då använder sig av preliminärskatt som modell för insamling av skatter från företag, aktiebolag såväl som enskilda näringsidkare, måste nystartade företag i samband med företagsetableringen fylla i den förväntade vinsten för första året. Det är självklart en mycket svår gissning när verksamheten inte än kommit igång. Många gissar fel och inte minst fördelas intäkterna och utgifterna ofta väldigt olika över året. När man startar ett företag finns det ofta en del investeringar direkt medan intäkterna kan låta vänta på sig, varför resultatet lätt kan vara negativt men positivt . Det är dock inget tar hänsyn till. Om man som enskild företagare förväntar sig en vinst på första året kommer man få en faktura från på för skatt på den förväntade månadsinkomsten exklusive moms. Oavsett om man tjänat en krona eller inte. Detta kommer som en överraskning för många företagare jag pratat med – och ska jag erkänna, även för mig själv när jag startade mitt företag. Inte minst kommer det som en överraskning att kravet går direkt till Kronofogden och att det läggs på böter om man inte lyckas betala. Det är ett förfarande som sätter oerhört stor press på företagarna. Medan alla företag i skickar obetalda fakturor till inkasso skickar direkt till Kronofogden. Medan alla företag i skickar en påminnelse, eventuellt med en mindre påminnelseavgift, innan man skickar ett krav vidare till inkasso, lägger direkt stora böter på kravet utan att först skicka en påminnelse. Det gäller även andra statliga myndigheter som Transportstyrelsen där en missad betalning av i trängselskatt leder till en omedelbar avgift på . Och medan alla företag i kopplar fakturan till ett köp är krav på preliminärskatt fullständigt frånkopplat faktiska intäkter. Det är orimligt. Självklart ska ha makt att driva in obetalda skatter med tvång. Men lika självklart är att denna makt bör utövas med respekt för skattebetalaren och bör användas först när det finns en faktisk intäkt att beskatta.
mot · H6022399 · 2018-11-30 00:00:00 — Statlig kontrollstyrka mot livsmedelsfusk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och och tillkännager detta för regeringen. Livsmedelsfusk är ett ökande internationellt problem och är inget undantag. Aktörer som ägnar sig åt livsmedelsfusk gör det till stor ekonomisk och med låg risk för upptäckt. Kombinerat med en låg straffskala är det gynnsamt för aktörer att bedriva kriminell livsmedelsverksamhet. Livsmedelsfusket innebär bland annat att varor och produkter modifieras och framställs som något annat än vad de är, märks om med nya bästföredatum, att importerade produkter kallas för svenska och konventionella produkter blir ekologiska. Fusket medför i vissa fall allvarliga hälsorisker för konsumenterna. Utöver hälsoriskerna för konsumenterna drabbar livsmedelsfusket samhället och livsmedelsbranschen negativt. De fuskande verksamheterna agerar på en svart marknad, undviker tullar och skatter och får därmed konkurrensfördelar gentemot de verksamheter som sköter sig. får av de 89 000 livsmedelsanläggningarna i sin tillsyn via kommunala kontrollorgan, en tillsyn som är finansierad genom att företagen betalar för kontrollbesöken de får. Arbetet för att motverka livsmedelsfusk skiljer sig från detta på så sätt att kontrollerna är mer komplexa, tidskrävande, tar mer resurser och tid i anspråk. Kontrollerna av fusket kan dessutom leda till hotfulla och farliga situationer för inspektörerna. De kommunala kontrollorganen saknar både tillräcklig finansiering och heltäckande kompetens för det omfattande spanings-, utrednings- och analysarbete som krävs för att motverka storskaligt livsmedelsfusk. I , och har man inrättat statliga specialenheter som bland annat ägnar sig åt kontroller och åt att motverka livsmedelsfuskande verksamheter. Vid dessa kontrollorgan arbetar jurister, ekonomer, utredare, journalister och före detta poliser som tillsammans besitter den breda kompetens som behövs för att motverka det storskaliga livsmedelsfusket. har halkat efter i denna utveckling. , som är samordnande myndighet av livsmedelskontrollen, har rapporterat till regeringen att inte är ändamålsenligt rustat för att arbeta med kontroll av fusk med livsmedel. Därtill består det möjliga statliga stödet från myndigheten till kommunerna av endast två statsinspektörer. I flera andra europeiska länder räknas antalet inspektörer i hundratal. behöver ta krafttag mot det ökande livsmedelsfusket och inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, i likhet med vad som finns i exempelvis , och .
mot · H602240 · 2018-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:5 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avslå förslaget om ett svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) och tillkännager detta för regeringen. Försvarsmakten har genom sina bidrag till såväl ISAF som RSM gjort ett utmärkt arbete i . Insatserna har varit krävande och tyvärr lett till svenska förluster. Syftet med insatserna har varit att hjälpa befolkning i kriget mot talibanerna och bidra till att konsolidera de afghanska försvars- och säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt hantera säkerheten i landet. Som svenska medborgare kan vi känna stolthet över vårt historiska bidrag till och dess befolkning. Även om Försvarsmakten utfört en föredömlig insats måste emellertid en bortre gräns sättas för det svenska engagemanget i . har deltagit i militära insatser i och menar att det nu är dags för att avsluta sitt militära engagemang i landet och överlåta ansvaret till andra aktörer. Eftersom det svenska försvaret därtill har reducerats såväl ekonomiskt som gällande antalet förband innebär internationella engagemang dessutom att vårt eget existensförsvar inte kan planeras eller övas på det sätt som krävs. Utlandsinsatserna kan givetvis främja interoperabilitet och öka förståelse för metoder och arbetssätt, vilket kan vara till gagn för den svenska försvarsförmågan, men vi anser ändå att vår primära målsättning just nu bör vara att bygga upp ett existensförsvar, kapabelt att möta framtida hot i vårt närområde, i stället för ett försvar dimensionerat för insatser på fjärran slagfält till oklart gagn för . Det handlar ytterst om att prioritera resurserna. Det står därför klart att bör lämna insatsen . Ju längre vi stannar, desto mer riskerar vi att dras in i ett utdraget inbördeskrig som kan komma att vara och kosta det svenska försvaret åtskilliga medel som i stället kunde ha använts till en uppbyggnad av försvarsorganisationen i . Med anledning av det som anförts ovan önskar vi sammanfattningsvis inte ett fortsatt svenskt deltagande i utbildningsinsatsen RSM som regeringen föreslår, utan avstyrker i stället propositionens förslag om ett medgivande.
mot · H6022400 · 2018-11-30 00:00:00 — Svenska djurskyddsregler som krav ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel och vid entreprenader som omfattar livsmedel och mat ska ställa krav på att livsmedlen framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i , och detta tillkännager för regeringen. Upphandlingsreglerna i har påverkats och blivit tydligare efter ett nytt EU-direktiv, som ger möjligheter att ställa högre krav vid upphandlingar. Vi vill att dessa möjligheter ska utnyttjas i . Det framstår för oss som logiskt och konsekvent att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel för sin verksamhet och för upphandlad verksamhet, som innefattar livsmedel ställer samma krav på hur importerade livsmedel producerats vad avser djurskydd, växtskydd och livsmedelshygien, som staten och svenska myndigheter ställer på livsmedel som produceras i . Detta bör utöver hög kvalitet även leda till att konkurrenskraften för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion ökar. Djur ska ha det bra, skyddas från lidande och så långt som möjligt kunna få utlopp för sina instinkter och kunna utföra sitt naturliga beteende. För oss är det lika självklart som att bonden har goda villkor, att också djur som ger oss köttet, mjölken och äggen ska ha det bra och tas väl om hand. serveras ungefär tre miljoner måltider inom den offentliga sektorn. När vi från staten ställer höga krav på djurskydd och miljö är det inte rimligt att staten, kommuner och landsting köper in mat som inte uppfyller dessa krav till våra skolor, sjukhus och äldreboenden. Vi vill att av all mat som upphandlas och serveras i den offentliga sektorn ska uppfylla högt ställda miljö- och djurskyddskrav och att av allt kött som serveras i skolor, sjukhus och äldreboenden har djurskyddskrav som minst motsvarar de svenska.
mot · H6022401 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett nytt budgetfördelningssystem för forskningsanslagen och tillkännager detta för regeringen. har ett sammanhållet utbildningssystem där den högre utbildningen håller en i internationellt perspektiv hög kvalitet på både äldre och nyare lärosäten som exempelvis Linnéuniversitetet. Utbyggnaden har bidragit till demokratisk bildning, kompetensutveckling och innovation i välfärdssektor och näringsliv i hela landet. De nya universiteten och högskolorna har spelat en avgörande roll där en stor del av landets utbildning och samverkan utförs. Men, bara en liten del av forskningen tar plats på dessa lärosäten. Detta är ett allvarligt hinder för fortsatt utveckling i hela landet. När det gäller utbildningsuppdraget ges alla lärosäten lika ekonomiska förutsättningar för sitt arbete. För forskningen varierar emellertid grundanslaget mycket stort i absoluta tal men även i relation till utbildningsuppdraget. Ett lärosäte kan ha en sjundedel i anslag för forskning i relation till utbildningsuppdraget. En komplett akademisk miljö måste ha balans och dynamik mellan utbildning, forskning och samverkan för att nå den höga kvalitet som behövs för att möta samhällsutmaningarna. när nya universitet och högskolor ska rekrytera lärare och skapa lika vital och god kunskap av hög kvalitet för att säkra en god utveckling i hela landet har de sammanlagt av utbildningsanslaget men av forskningsanslaget. De senaste tjugo årens idé har varit att anslag för forskningen framför allt ska sökas i konkurrens och att det ger mer åt de bästa i längden. Det har lett till ett system där större delen av forskningsanslagen vid universiteten söks i konkurrens. Hypotesen har testats i full skala både här i och internationellt. Vi vet nu att bästa sättet att få bra långsiktig och nyskapande forskning är att låta basanslag till lärosätena dominera och komplettera med projektfinansiering – inte tvärtom som är fallet . Hela högskolesektorn och skulle alltså tjäna på en större andel basanslag. Nästa budgetfördelningssystem bör alltså knyta ihop ambitionerna om starkare utbildning, större basanslag och mer samverkan för tillväxt i hela landet. Förstärkt basanslag för lärosäten signaler en ambition att stärka kopplingen forskning/utbildning/ samverkan och är en bra och kunskapsbaserad forsknings- och utbildningspolitisk reform till gagn för hela landet. Det skulle spela mycket stor roll för den fortsatta kvalitetsutvecklingen för alla lärosäten, landets utbildningssystem och fortsatta utvecklingen som framgångsrik kunskapsnation.
mot · H6022402 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn för att utreda ytterligare förstärkning av stödet till det enskilda vägnätet och tillkännager detta för regeringen. av det svenska vägnätet utgörs av enskilda vägar, medan är statliga och 4 kommunala vägar. De som är ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, de kan exemplifieras med enskilda markägare, vägföreningar eller samfällighetsföreningar. Av de 43 000 milen enskilda vägar är det 7 som beviljas statsbidrag för att vägarna ska tillgodose behov för människor och verksamheter samt hålla hög kvalitet. En väl fungerande infrastruktur utgör en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Min uppfattning är att de enskilda vägarna är en viktig del i detta eftersom de gör det möjligt för ca 1 miljon människor att ta sig till och från hem och arbete. De enskilda vägarna underlättar också tillgången till friluftsliv för allmänheten liksom besöksnäringens förutsättningar i hela landet. De utgör även en viktig tillgång för landets industri, skogsbruket, lantbruket och transportnäringen i övrigt som i många fall är beroende av enskilda vägar. pågår dessutom efterlängtade försök med tyngre och längre fordon på vissa vägar. Detta bl a i syfte att minska fordonsflottans miljöpåverkan. och Alliansen tog initiativ till ett angeläget och kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna. Detta finmaskiga vägnät måste vara hållbart och ha en bra standard för bärighet och belastning. måste ytterligare förstärkningar till av stödet till det enskilda vägnätet så att hela kan fortsätta utvecklas och verksamheter som tex skogsbruket kan upprätthålla sin konkurrenskraft.
mot · H6022403 · 2018-11-30 00:00:00 — Förenkling av licenshantering vid vapenbyte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att införa ägarbyte när det gäller vapen där vapenlicensen förs över från det gamla till det nya vapnet vid vapenaffär förutsatt att man vid inbytet byter in ett vapen av samma klass som man själv äger och redan har licens för, och detta tillkännager för regeringen. EU:s vapendirektiv ska nu implementeras i . I samband med det borde det vara enkelt att underlätta administrationen för alla inblandade runt hanteringen av vapenlicenser. Kön för erhållande av vapenlicenser är dessutom i stora delar av lång. För många skyttar och jägare resulterar detta i att man behåller sitt gamla vapen i väntan på sitt nya för att inte riskera att stå utan vapen mitt i en säsong. För vapenbutiker som säljer vapen kan detta betyda att man behöver ligga ute med mycket pengar tills licensansökan blivit behandlad och vapnet utlämnat samt betalt av köparen. Stora lager i handelsledet kan även innebära större risker för vapenstölder och likviditetsproblem för företagen. En möjlig lösning för att i någon mån komma till rätta med köproblemen för såväl handeln som enskilda vapeninnehavare är att införa ägarbyte som vid en bilaffär. Det vill säga: under förutsättning att inbytet sker med ett vapen av samma klass, görs endast en vapennummer- och beteckningsförändring i licensen. Ägarbytet är klart och hanteringstiden minimal, och därmed är också många problem ur världen. Detta skulle dessutom leda till kortare köer och förhoppningsvis mindre arbete för polisen. Köparen av ett vapen kanske också motiveras att byta in sitt gamla vapen, med moroten att få hem sitt nya vapen fortare. Detta kan i sin tur leda till att det finns färre vapen ute i vapenskåpen, då man antagligen inte har lika lätt för att samla på sig vapen.
mot · H6022404 · 2018-11-30 00:00:00 — Tyngre och längre fordon vid vägtransporter ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ytterligare översyn av trafikförordningen som möjliggör fler tyngre och längre transportfordon på vägnätet och tillkännager detta för regeringen. Väl fungerande vägtransporter är enligt mitt sätt att se det helt avgörande för många av och branscher. Genom att använda både längre och tyngre lastbilar kan vi effektivisera transporterna på våra vägar eftersom ett och samma fordon kan transportera mer. Därmed behövs färre lastbilar i trafiken, något som vi anser bidrar till minskade utsläpp och därmed till minskad klimatpåverkan liksom bättre trafiksäkerhet. Till detta kan läggas att många verksamheter är lokaliserade långt utanför det existerande järnvägsnätet – alternativ till vägtransporter saknas alltså. Skogsbruket är, tycker jag, det bästa exemplet på en näring som oftast ligger långt utanför ett järnvägsnät. Det är nu tillåtet att använda lastbilar med en vikt upp till , och har tydliggjort för regeringen att det är vägarnas bärighet som ska vara avgörande för vilka delar av vägnätet som öppnas upp för dessa fordon. Jag konstaterar dock att möjligheterna att använda tyngre lastbilar är kraftigt begränsade eftersom det ännu så länge handlar om en relativt liten del av vägnätet som görs tillgängligt. Som företrädare för anser jag att det vore rimligare att vi i stället utökade möjligheterna att använda tyngre lastbilar. vet exempelvis vilka vägar som med enkla åtgärder skulle kunna förstärkas för att möjliggöra tyngre transporter. Om fler vägavsnitt öppnas upp för 74-tonslastbilar blir det också möjligt för åkare att investera i en ny fordonspark. En annan möjlighet för att effektivisera vägtransporterna som jag vill lyfta fram är att tillåta längre lastbilar. Även här har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga, senast , då regeringen uppmanades att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Jag noterar att regeringen därefter har beslutat om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Enligt min mening är detta dock inte tillräckligt. Försök med längre ekipage har gjorts inom skogsindustrin med mycket gott resultat, och försök genomförs även med långa ekipage för omlastning mellan tåg och lager inom handeln. All erfarenhet visar på ett mycket gott resultat i fråga om lägre bränsleförbrukning, ökad lönsamhet och minskade utsläpp utan något ökat slitage på vägnätet. Längre lastbilar är bra för miljön, de stärker konkurrenskraften för svenska företag och för svensk ekonomi.
mot · H6022405 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Glasriket är en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. Kultur och industrihistoria måste synliggöras i hela landet. Glaset är en del av såväl kulturen som industrihistoria i . Alliansregeringen såg möjligheter i detta. Regeringsuppdraget Glasrikeuppdraget lämnades således av till länsstyrelserna i och län . Uppdraget innebär att för regeringens räkning genomföra insatser för industriell utveckling och stärkt besöksnäring i Glasriket. Till kommunerna i Glasriket räknas , , och . Uppdraget samordnas av i . Anledningen till uppdraget var den pågående och avgörande strukturomvandling som påverkar glasindustrin. Det vi nu ser framför oss är ett delvis annorlunda Glasrike, som även i fortsättningen bygger på kunskap, konst, design och hantverk. Samverkan sker mellan samhälle, näringsliv och akademi och alla som lever och verkar i Glasriket. Glasrikeuppdraget har främst fokuserat på att samordna de offentliga organisationernas insatser. Uppdraget har tagit sin utgångspunkt i befintliga resurser på nationell, regional och lokal nivå. Glaset är en nationell angelägenhet som berör många och behovet av koordinering är stort för att få så många som möjligt att arbeta mot samma mål. Det pågår, och har pågått, ett stort antal mer eller mindre koordinerade aktiviteter i glasrikeregionen, utan att någon har haft en helhetsbild. Glasrikeuppdraget har koordinerat aktiviteter där så är möjligt men inte tagit över andra aktörers initiativ. Glasriket vill ta ett nationellt ansvar för glasets arkiv och samlingar. Fem aktörer har bildat . Visionen är att Swedish Glass Net ska vara en kreativ utvecklingsarena för det svenska glasets historia, process och framtid med fokus på innovation och tillväxt. Syftet med att bevara och förvalta arkiv och samlingar är att kunna använda dessa fantastiska skatter för forskning och entreprenörskap på ett bättre sätt än vad som görs . Swedish Glass Nets verksamhet kommer att bidra till insikt och förståelse för svenskt kulturarv inom glas. Genom detta arbete hoppas Glasrikeuppdraget att regionens värdefulla arkiv och samlingar ska uppmärksammas nationellt och även att arbetet till viss del ska kunna finansieras nationellt. De fem huvudaktörerna presenterade en skrivelse för Närings-, Utbildnings- och . I sitt svar meddelade att man inte kan ge nätverket ett nationellt ansvar och heller inte finansiera arbetet. hänvisade till regionala utvecklingsmedel och kultursamverkansmodellen. Vi menar att detta inte räcker, då de medel Glasriket behöver är långsiktiga verksamhetsmedel, inte projektfinansierad verksamhet.