ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602638 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda statliga startlån för unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. Bristen på bostäder i kombination med höga priser i storstadsregionerna har skapat en besvärlig situation för dem som vill flytta hemifrån. Man har ofta inte sparkapitalet för en insats till en bostadsrätt men har heller inte stått i bostadskö för att få en billig hyresrätt. skulle många unga vuxna klara av boendeutgifter på ca /månad (s. 20 . Problemet är därför inte dålig betalningsförmåga, utan snarare brist på finansiering och sparkapital. har debatten dominerats av förslag såsom utbudssubventioner av hyresbostäder och regelförenklingar. Erfarenheten visar dock att subventionerna ofta är ineffektiva och dyra, varför nyproduktionen domineras av bostads- och äganderätter. Vi ser därför en annan lösning som skulle hjälpa unga vuxna att komma in på bostadsmarknaden. I finns startlån som i praktiken är ett statligt topplån som i första hand vänder sig till förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Med ett startlån som toppfinansiering till förmånliga villkor kan sedan hushållen få ett bottenlån efter sedvanlig kreditprövning i en vanlig bank. Byggindustrier föreslår i rapporten ”Startlån och bosparande” att man ska kunna låna upp till 90–av marknadsvärdet amorteringsfritt och sedan betala av . Enligt en undersökning från Novus ”Bosparande – Startlån” är tre av fyra svenskar positiva till förslaget. Med ett startlån kan bristen på eget kapital överbryggas med endast räntebetalningar till gynnsamma villkor. Ett sådant startlån ersätter det egna kapitalet och sänker boendeutgiften väsentligt. Vidare kan längden på amorteringsfriheten och nivån på startlånet diskuteras. En möjlighet är exempelvis att sänka amorteringsfriheten till , d.v.s. i paritet med längden på en högskoleutbildning. För att hålla statens skulduppbyggnad till ett minimum skulle man också kunna ha begränsningsregler på startlånet, ett maxbelopp som man får låna. Slutligen, för att få ett kostnadsneutralt system för staten kan man koppla räntenivån till statens upplåningskostnader plus avgifter för administration och eventuella kreditförluster. Det är flera aspekter som behöver övervägas innan man har ett färdigt förslag på bordet, det får bli upp till en statlig utredning att slå fast de exakta detaljerna i lagstiftning och anpassa till svenska förhållanden.
mot · H602639 · 2018-11-21 00:00:00 — Så får fler unga sin första bostad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande och tillkännager detta för regeringen. Bristen på bostäder i kombination med höga priser i storstadsregionerna och ett ökat antal unga vuxna har skapat en besvärlig situation för dem som vill flytta hemifrån. Man har ofta inte sparkapitalet för en insats till en bostadsrätt men har heller inte stått i bostadskö för att få en billig hyresrätt. skulle många unga vuxna klara av boendeutgifter på ca /månad (s. 20 . Problemet är därför inte dålig betalningsförmåga, utan snarare brist på finansiering och sparkapital. har debatten dominerats av förslag såsom utbudssubventioner av hyresbostäder och regelförenklingar. Erfarenheten visar dock att subventionerna ofta är ineffektiva och dyra, varför nyproduktionen domineras av bostads- och äganderätter. Det finns emellertid en beprövad lösning i flera länder som skulle hjälpa unga vuxna att komma in på bostadsmarknaden. Förslaget presenteras av Byggindustrier i rapporten ”Startlån och bosparande – möjliga system och effekter” och innebär att unga vuxna i åldern 18–36 ska kunna spara till bostad med särskilda skatteregler. Det blir som ett inverterat ränteavdrag – istället för att få tillbaka på lånet, får du tillbaka på sparandet. Genom att underlätta bosparande kan unga snabbare bygga upp en egen kapitalinsats för ett första bostadsförvärv. Tre av fem norrmän i åldern 17–33 använder denna sparform, och liknande modeller finns också i , och . Enligt en undersökning från Novus ”Bosparande – Startlån” genomförd är åtta av tio svenskar positiva till att införa en bosparform lik den norska även i . Detaljerna för hur exakt det skulle se ut kan behöva utredas vidare men som exempel: Ett sådant system skulle kunna innebära att sparandet sker från det år en person fyller till det år han eller hon fyller . Sparandet skulle kunna vara avdragsgillt med upp till ett halvt inkomstbasbelopp . Avdraget kan uppgå till av sparandet vilket innebär att den som bosparar får tillbaka i skatteavdrag mot annan skattepliktig inkomst. Dessutom ska den avkastning bosparandet genererar vara skattefritt. Skulle sparkapitalet användas till annat än köp av bostad blir det en retroaktiv beskattning. Förutom att unga vuxna ges en möjlighet att komma in på bostadsmarknaden kan andra positiva sidoeffekter uppstå. Genom att rikta institutionellt stöd till resurssvaga hushåll stimulerar man sparande bland yngre, vilket gör att man i ett tidigt skede av sitt vuxna liv får lära sig att ta ansvar för sin privatekonomi. En ung befolkning med respekt och förståelse för plånboksfrågor för en framtid med politiker och näringsliv som fattar kloka beslut.
mot · H602641 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjer och företagare i jordbrukssektorn mot ersättning ska kunna erbjuda kommuner och landsting grön omsorg och tillkännager detta för regeringen. Grön omsorg är idé om vård, rehabilitering och daglig verksamhet ute på landet. och tillbaka upplever det svenska lantbruket och inte minst mjölkgårdarna en svår kris vad gäller lönsamhet. Många gårdar läggs ned och landsbygden förlorar arbetstillfällen och fortsätter i många delar att avfolkas. Detta till trots har vi i landet ännu många vackra gårdar och öppna och välkomnande landskap. Arbetet med grön omsorg kan vara ett sätt att diversifiera verksamheten vid många gårdar och ge bonden fler verksamheter att vila på och få avkastning och lönsamhet av. Det är för individerna som skulle ges denna möjlighet också en hälsogivande åtgärd. Det kan exempelvis vara en åtgärd för ungdomar på glid eller personer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar, som utförs i samarbete med den enskilda lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Verksamheten kan vara eller en gång med utbildning eller arbetsträning beroende på brukarens behov och gårdens resurser. Olika aktiviteter kan till exempel vara snickeri, hantverk, bakning, vård av djur och växter, odling, skogsbruk eller vård av kulturmiljöer och kulturlandskap. Vi tror att detta kan ge goda effekter för samhället där brukaren kan få en meningsfull tillvaro i en trivsam miljö, som lantbrukaren kan utveckla sitt företag med en ny verksamhet och få fler ben att stå på. i (SD)
mot · H602648 · 2018-11-21 00:00:00 — Inköpspris för permanentbostad justerat efter inflationsindex vid beräkning av realisationsvinst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om inköpspriset för permanentbostad vid försäljning bör justeras för inflation vid beräkning av realisationsvinst och tillkännager detta för regeringen. De flesta privatpersoner som köper en bostad gör detta primärt för att ha någonstans att bo och kanske bilda familj, inte i spekulationssyfte eller för att tjäna snabba pengar. När en privatperson säljer sin permanentbostad tas ingen hänsyn till inflationen vid beräkning av realisationsvinst. Detta slår hårt mot främst äldre människor som bott länge i sina hus eller bostadsrätter. Ett räkneexempel: Ett par födda köper 1970 ett radhus för i utkanten av en medelstor stad. De bildar familj och skaffar barn som växer upp och flyttar ut. 2017 orkar man inte längre ta hand om huset som blivit för stort och innebär för mycket arbete, och huset säljs för . Utan hänsyn tagen till inflationen innebär detta att paret skall betala vinstskatt på mellanskillnaden mellan inköpspriset och försäljningspris , alltså . Med hänsyn tagen till inflationsindex uppgår inköpspriset istället till 778 000. Säljarna skall betala vinstskatt på mellanskillnaden som då uppgår till . Detta förslag skulle innebära att fler äldre människor fick råd att byta boende utifrån individuella behov, vilket även skulle ge positiva följdeffekter i form av mer rörlighet på bostadsmarknaden. För att helt säkert utesluta spekulationsaffärer bör en tidsgräns finnas säljaren ägt fastigheten och varit mantalsskriven på samma adress om regeln skall gälla, förslagsvis . i (SD)
mot · H602651 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik med mera är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder så är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel till att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med åtskiljandet mellan kyrkan och staten inrättades den så kallade kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framförallt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut axlat sitt ansvar och justerat sina åtaganden och kostnader för kulturminnesvården i takt med växande behov, klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna. Inte minst har kyrkans stadigt vikande medlemsantal gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet, och där ökar betydelsen av ett omsorgsfullt statligt ansvar. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. i (SD)
mot · H602652 · 2018-11-21 00:00:00 — Nationell handlingsplan för kyrkor som tas ur bruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framförallt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering och kyrkans förändring har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. Bland annat så nämner i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps så ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn över kyrkor som riskerar att tas ur bruk samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas . i (SD)
mot · H602653 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap har naturligtvis ett stort egenvärde, men den utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden och är därför något som förtjänar att bevaras och byggas vidare på . Behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare än någonsin, detta då det annars föreligger en uppenbar risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus, vilka fungerar som vitala samlingspunkter för nordisk dialog och nordisk kulturgemenskap. Liknande centrum för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte finns också i de självstyrande områdena och i form av samt i i form av Kulturkontakt Nord. Samtliga av de ovan nämnda institutionerna finansieras helt eller delvis av . Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i hade sannolikt kunnat bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Visserligen finns det ett nordiskt informationskontor och institutioner inom ramen för det nordiska samarbetet i , men vi förespråkar ett mer omfattande och allsidigt nordiskt hus med ett bredare arbete och samtliga nordiska medborgare som tilltänkt målgrupp. Vi anser därför att oavsett om förutsättningar för medfinansiering från föreligger eller ej så bör som sin mening ge regeringen tillkänna att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Man bör i det sammanhanget också se över samverkansmöjligheter med . i (SD)
mot · H602656 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Brå ska få i uppdrag att genomföra en studie om hur den registrerade brottsligheten ser ut fördelat på personer födda i och i utlandet, och detta tillkännager för regeringen. gjorde Brå () en studie för att inhämta kunskap om huruvida utrikes födda och svenskar skiljer sig åt i den registrerade brottsligheten. Det är den senaste studien på området och före densamma gjordes en studie . Det är därför hög tid att följa utvecklingen och genomföra en ny studie. Då Brås studie skulle genomföras förra gången fanns det kritiker som menade att detta var ett olyckligt beslut och att det skulle förorsaka diverse problem. Brås resonemang då gick dock ut på att det var viktigare att inhämta kunskap och få en korrekt bild av verkligheten. Den uppfattningen delar undertecknad. Risken finns annars att det skapas myter om hur förhållandet egentligen ser ut. Myter som riskerar att befästas. En adekvat jämförelse är uppföljningar som görs på utbildningsområdet. Uppföljningar som ger verktyg för att anpassa lärarnas metoder för att förbättra alla elevers kunskapsinhämtning. Att genomföra en studie med ovan syfte ger också samhället helt andra möjligheter att vidta åtgärder och att vidta rätt åtgärder, i händelse av att studien pekar på olika problemområden såsom uppväxtmiljö. Det är inte minst viktigt då det gäller den stora grupp människor som har kommit till vårt land och hur dessa ska få en så god etablering och integrering i vårt land som möjligt. Det är också ett faktum att om den registrerade brottsligheten visar sig vara högre bland en speciell grupp av personer så försvinner inte problemen bara för att man låter bli att tala öppet om det. Vi behöver mer av faktabaserade uppgifter och beslut i dessa frågor. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att Brå ska få i uppdrag att genomföra en studie baserad på den registrerade brottsligheten bland personer födda i och utlandet. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H602657 · 2018-11-21 00:00:00 — Skärpta straff för drograttfylleri ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att närmare låta påverkansgraden inverka på rubricering och påföljd vid drograttfylleri och tillkännager detta för regeringen. Att köra bil påverkad av alkohol och andra droger är att ta stora risker med sitt eget och andras liv som insats. omkom 53 personer i en alkoholrelaterad trafikolycka. omkom 40 personer i narkotikarelaterade trafikolyckor, vilket är en ökning med 6 personer i jämförelse med året innan. har det nästan skett en fördubbling av antalet omkomna i drogrelaterade olyckor, och ökningen gäller främst bilister[1]. De som omkom i drogrelaterade olyckor var bilister, motorcyklister samt cyklister. När någon gör sig skyldig till rattfylleri till följd av alkoholförtäring är det som regel alkoholhalten i blodet som avgör om brottet ska bedömas som grovt eller inte, även om andra faktorer också kan spela in i bedömningen. Om mängden alkohol överstiger i blodet eller per liter i utandningsluften brukar brottet bedömas som grovt. Eftersom det är ett artbrott är huvudregeln att påföljden ska bestämmas till fängelse. När någon i stället kör bil eller annat fordon under påverkan av narkotika, är det svårare att bestämma påverkansgraden. Kan man bevisa att föraren varit ”avsevärt påverkad” eller att det har funnits en ”påtaglig fara för trafiksäkerheten” så kan föraren dömas för grovt brott, men här finns stora bevissvårigheter. Konsekvensen blir att den som gjort sig skyldig till drograttfylla vanligen döms för brott av normalgraden. Den som ertappas i en rutinkontroll, utan att ha varit inblandad i en olycka, döms i princip undantagslöst för brott av normalgraden. Så är alltså inte fallet för den som är alkoholpåverkad, där det i stället är promillehalten som avgör. Denna aspekt av praxis tycks utskottet ha bortsett från i sin hantering av min tidigare motion i betänkande 2016/17:JuU16. Att en svårighet att fastställa påverkansgraden ska leda till att en förare som är påverkad av droger i större utsträckning behandlas mer förmånligt än någon som är påverkad av alkohol är inte acceptabelt. Den som kör bil under påverkan av andra droger än alkohol bör i större utsträckning kunna dömas för grovt brott. Regeringen bör därför utreda möjligheterna att närmare låta påverkansgraden inverka på rubricering och påföljd. [1] .
mot · H602658 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett generellt undantag för lokaliseringsprincipen då det gäller bredbandsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp effekten och samhällsnyttan av ett eventuellt införande av ett generellt undantag för lokaliseringsprincipen då det gäller bredbandsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. Enligt Post- och () senaste mätning () är det av alla hushåll och företag som har tillgång till bredband om /s. Motsvarande andel på landsbygd är dock . Uppgifter visar att utbyggnadstakten har bromsat in. Det framgår inte minst av årliga rapport som publicerades . Att bredbandsutbyggnaden fortgår är av stor betydelse för såväl företag som hushåll i hela landet. Det är därför viktigt att utbyggnaden inte stannar av utan att de mål som har lagt fast också kan infrias. För att underlätta processen framåt bör därför fler aktörer få möjlighet att bidra i arbetet. finns dock den så kallade lokaliseringsprincipen som i princip omöjliggör för kommuner att bedriva bredbandsverksamhet utanför den egna kommunen. PTS har förvisso föreslagit för regeringen att ett visst undantag bör införas, där stadsnäten ges möjlighet att stötta närliggande kommuner i gränsområden om en kommun saknar tillgång till fiber. Men det är otillräckligt. Enligt PTS skulle deras förslag endast medge att ytterligare 5 000 hushåll skulle kunna ”fibreras”. Det är långt ifrån de 1,3 miljoner hushåll som saknar fiber. I sin rapport till regeringen skriver PTS dessutom: Fibertillgången skiljer sig dock i hög grad mellan olika län och olika kommuner och inte minst mellan tätort och glesbygd samt mellan flerfamiljshus och enfamiljshus. Områden som det återstår att bygga ut i består främst av glesbygd och enfamiljshus. Den återstående utbyggnaden kan därmed förväntas vara dyrare än den utbyggnad som genomförts och i regel vara svår att bygga ut på marknadsmässig grund. Samt även: ”Som PTS tidigare redovisat är det, trots den goda tillgången till fiber, myndighetens prognos att regeringens övergripande bredbandsmål om att hela ska ha tillgång till snabbt bredband inte kommer att uppfyllas.” Dessa utsagor visar på vikten av att undanröja de hinder som finns för fiberutbyggnad. Bedömningen är att ett mer generellt undantag gällande lokaliseringsprincipen för bredband bör öka både samhällsnyttan och effektiviteten. Ett särskilt uppdrag bör dock ges att följa upp och utvärdera nyttan av att införa ett generellt undantag. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att generellt undantag för lokaliseringsprincipen för bredband bör övervägas att införas och att detsamma ska följas upp. Detta måtte ge regeringen tillkänna.