mot · H602392 · 2018-11-15 00:00:00 — En statlig investeringsbank i skulle med egna medel och genom att mobilisera offentligt och privat kapital kunna leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur, förnybar energi, klimatanpassning och annat som bidrar till omställningen. En statlig grön investeringsbank kan också fylla det tomrum på tillväxtkapital som många små och medelstora svenska miljöteknikföretag upplever när de vill växa. Investeringsbanken bör bl.a. ha till uppgift att på affärsmässiga grunder utveckla dessa svenska miljöteknikföretag genom lånefinansiering till låg ränta. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man skulle se över möjligheterna att inrätta ett sådant lånegarantiinstrument i syfte att förbättra förutsättningarna för gröna investeringar med den brittiska gröna investeringsbanken () som förebild. Det är mycket angeläget att detta arbete kommer framåt. För att underlätta omställningen anser att ska ha inrättat en grön statlig investeringsbank med minst 100 miljarder i kapital. 6.4.11 Fasa ut miljö- och klimatskadliga subventioner De potentiellt miljöskadliga subventionerna i uppskattas till ett belopp av ungefär 60 miljarder i uppdaterade kartläggning 2017. I klimatskadliga subventioner (2018) uppskattas dessa till cirka 30 miljarder. Utfasning av miljöskadliga subventioner har diskuterats i flera internationella processer, bl.a. inom EU, och G20. Enligt den europeiska kommissionens ”Färdplan för ett resurseffektivt ” ska miljöfarliga subventioner fasas ut till 2020. Enligt kan en subvention definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till att mer miljömässig skada sker än vad som varit fallet utan subventionen. Att subventionera miljöskadliga aktiviteter som arbete görs för att lindra skada och undvika miljöskadliga aktiviteter är inte ett lämpligt sätt att använda samhällets resurser. konstaterar att subventioner förutom sin avsedda effekt även kan leda till oönskade effekter. De kan t.ex. bidra till negativa miljöeffekter genom att påverka beteenden som leder till mer avfall, större utsläpp, ökad resursutvinning eller negativ påverkan på biologisk mångfald. I är det framför allt tre sektorer som har potentiellt miljöfarliga subventioner: transport-, energi- och jordbrukssektorn. Flera av subventionerna har införts för att uppfylla andra politiska syften som t.ex. regional eller arbetsmarknadspolitisk hänsyn. konstaterar i sin rapport att nedsatta skatter för fossila bränslen är den enskilt största typen av subvention. Man anser att energiskatten för diesel till fordon ska höjas till samma nivå som energiskatten för bensin, samt att samtliga nedsättningar av energi- och koldioxidskatter för användning av fossilt bränsle inom industri, kraftvärmeverk, gruvindustri, sjöfart samt jord-, skogs- och vattenbruk ska tas bort. bedömning är att merparten av alla klimatskadliga subventioner bör kunna avvecklas senast till slutet av mandatperioden . I budgetpropositionen som regeringen lade fram i samarbete med framgår att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. Regeringen bör återkomma till med förslag på utfasning av miljöskadliga subventioner där borttagande av subventioner är granskade med avseende på miljöeffekter, påverkan på offentliga finanser och generella ekonomiska och sociala kostnader och fördelar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ett antal olika modeller för detta har utvecklats i . Förutom att ett tak sätts för utsläppen kan många andra fördelar finnas. Vi vet att höginkomsttagare, och män generellt, orsakar högre utsläpp av växthusgaser än låginkomsttagare och kvinnor. I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem innebära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag bl.a. för hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.5 Fördelarna med att ställa om Att ställa om så att vi lever inom de ramar som naturen sätter upp, och dessutom på blott , kommer att bli en stor utmaning. Den här omställningen beskrivs ofta som en stor uppoffring, och det går inte att ducka för att omställningen fordrar agerande på alla nivåer i en omfattning som saknar motstycke, vilket den senaste konstaterar. Men fördelarna med att ställa om är också många. Om vi reglerar bort fossila drivmedel kommer inte bara utsläppen från transportsektorn kraftigt att minska, även de lokala luftföroreningarna reduceras och vi får en bättre luft att andas. I dör 400 000 personer p.g.a. undermålig luftkvalitet. I orsakar luftföroreningar omkring 7 600 förtida dödsfall . Samhällskostnaden för sjukfrånvaro, läkemedel, sjukhusbesök m.m. räknas i i tiotals miljarder. Att minska våra utsläpp av växthusgaser kommer därför också att bli en vinst för samhället och alla människor som får renare luft att andas. Även minskad köttkonsumtion och mer växtbaserad kost skulle, förutom minskade utsläpp, kunna ge folkhälsovinster då detta kan motverka åkommor som hjärt- och kärlsjukdomar, vissa former av cancer och diabetes typ 2. Investeringar i kollektivtrafik och utbyggd cykelinfrastruktur är viktiga åtgärder för att minska massbilismen och dess utsläpp, men det underlättar också människors mobilitet och gynnar i synnerhet låginkomsttagare som reser mindre med bil och mer kollektivt. Att bygga hållbara städer, investera i kollektivtrafik, energieffektivisera etc. kommer att skapa tusentals nya gröna jobb. Att dämpa de rikas konsumtion genom omfördelning till offentlig sektor skapar inte bara ett rättvisare samhälle, utan också ett hållbarare sådant när Thailandsresor, suv-inköp och annan lyxkonsumtion minskar. Detta är bara några exempel på de positiva synergieffekter omställningen medför. I den här motionen redogör vi för några av de viktigaste politiska besluten för att bygga det hållbara fossilfria samhället. Även om tiden är knapp är det fullt möjligt att bygga ett rättvist och hållbart samhälle. Vi tror dessutom att är synnerligen lämpat att gå före på området. Vårt land har tidigare klarat samhällsutmaningar av liknande magnitud. var ett av fattigaste länder. En fjärdedel av vår befolkning lämnade och emigrerade till . Om någon hade sagt till de människorna att det land de stod i begrepp att utvandra från inom ett par generationer skulle bli ett av världens bästa länder att leva i, med skola och sjukvård för alla, hade någon då trott på det? Nej, knappast, men så blev det. är det igen. På samma sätt behöver vi nu politiska beslut mer än någonsin för att rädda planeten från en eskalerande och helt igenom farlig klimatförändring. Ju tidigare och kraftfullare vi agerar desto bättre kommer det att gå. Och framför allt behöver vi – precis som nämnda konstaterar – agera tillsammans och i samarbete med andra länder. På köpet kommer vi att få bättre luft att andas i våra städer, bättre folkhälsa, utbyggd välfärd, kollektivtrafik i världsklass – kort och gott ett bättre samhälle för alla. Här tror vi att vänstern har ett särskilt ansvar att se till att detta sker. Med de förslag vi lagt fram i denna motion hoppas vi ta viktiga steg framåt i den processen.