mot · H6022610 · 2018-11-30 00:00:00 — För att snabbare nå målet om en giftfri vardag anser att kemikalieskatten bör breddas till att omfatta fler varor. Det är avgörande att de produkter som människor använder i sina hem, och som barn exponeras för, är säkra och giftfria. Ett av prioriterade områden i kemikaliepolitiken är textilier. Tillverkning av textiler har stor miljöpåverkan, både vad gäller konsumtion av vatten och kemikalieanvändning. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta tillvara och påskynda denna utveckling genom att införa ett producentansvar för att återanvända och återvinna mer textiler. Reach och farliga kemikalier i varor Kemiska ämnen som finns i vår vardag – i våra kläder, möbler och inredning – kan påverka oss på ett direkt sätt genom att vi kommer i kontakt med dem via huden eller inandningsluften. Men ämnena når även naturen via avlopp när vi tvättar kläder, eller när varorna blir till avfall och deponeras eller förbränns. I naturen kan de tas upp av växter och djur och i slutändan hamna i vår föda eller i dricksvattnet. Varor tillverkas och transporteras över hela världen. Leverantörskedjor är ofta komplexa och de geografiska avstånden mellan producent och konsument är stora. Det innebär att informationen om vilka kemiska ämnen som använts vid produktionen ofta är svårtillgänglig – för konsumenter, för kontrollerande myndigheter men också för företaget som säljer varan. vill att informationen om vilka ämnen som förekommer i varor blir mer lättillgänglig. Att känna till vilka ämnen som finns i varor blir allt viktigare när vi går mot en cirkulär ekonomi, där avfall ses som en resurs och där material återanvänds. För att förbättra informationen om farliga ämnen i varor i olika led i leverantörskedjorna krävs internationellt arbete. Kartläggning av gifter i människors vardag En förutsättning för ett effektivt arbete mot farliga kemikalier är en heltäckande och uppdaterad lägesbild. anser att arbetet med att öka kunskapen om gifter i människors vardag bör stärkas. Levande hav och vatten Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur havs- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Miljösituationen i våra hav är kritisk och stora insatser krävs för att rädda de ekosystemen. , ett av världens mest känsliga hav, utsätts för stora miljöhot. Övergödning från näringsläckage och miljögifter rubbar havets ekosystem, med algblomning och mycket stora områden med döda havsbottnar som följd. Det krävs nu kraftfulla åtgärder för att gradvis kunna vända utvecklingen. Hav, sjöar och vattendrag hotas av nedskräpning, mikroplaster och utsläpp av skadliga ämnen. Trots insatserna för att begränsa användningen av skadliga ämnen växer problemet med att skadliga kemiska ämnen, via våra avlopp och på andra sätt, hamnar i hav och vattendrag. God tillgång till rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . har dock flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Förändrade flöden och nederbörd i klimatförändringarnas spår samt överutnyttjande av och underinvestering i va-infrastruktur bidrar till en ökande vattenbrist. För att rädda haven och skydda tillgången till dricksvatten vill investera i en blå miljard. Satsningarna, som beskrivs närmare nedan, uppgår till –2020 samt . Stoppa bottendöden – rädda vill genomföra fem separata och kraftfulla insatser för att stoppa övergödningen och bottendöden. Utvärderingar har visat att en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för minskat näringsläckage från skog och mark är restaurering av våtmarker och vattendrag, som därmed kan fånga upp och filtrera näringsämnena. Arbetet med att restaurera våtmarker bör därför stärkas. När satt i regeringen skapades en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt, det så kallade LOVA-bidraget. LOVA-bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till va-planering och va-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder såsom kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar, samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och förlusten av biologisk mångfald. vill därför förstärka LOVA-bidraget. En viktig källa till utsläpp av näringsämnen är äldre enskilda avlopp. vill att arbetet för att åtgärda dessa inriktas mot de anläggningar som har störst miljöpåverkan. Vi vill se en mer flexibel och ändamålsenlig lagstiftning som fokuserar på åtgärder med störst miljönytta. De fastigheter som ligger nära vatten och som har avlopp med stor miljöpåverkan behöver byta till ett modernt avloppssystem så fort som möjligt. För att öka takten i särskilt känsliga områden nära vatten vill att ett investeringsstöd för moderna enskilda avlopp införs . Haven är ett gemensamt ansvar och för att skydda dem krävs inte enbart nationella åtgärder. Även internationellt och regionalt samarbete behövs. enades 2009 om en handlingsplan för (BSAP) för att minska övergödningen. har genom insatser, inte minst av och i de areella näringarna och de kommunala reningsverken, minskat sina utsläpp, men behöver göra mer. Flera andra länder runt behöver också öka sina ansträngningar. Det är nödvändigt att skapa någon form av gemensam förvaltning av , trots de olika motsättningar som finns mellan kustländerna, och en mekanism som belönar uppnådda resultat i att minska näringsläckage och övergödning. En sådan mekanism finns redan inom FN:s klimatsamarbete, CDM, som gör uppskattningar av hur mycket utsläppen minskats med en viss åtgärd och betalar för detta ur en gemensam pott, där de rika länderna bidrar med huvudparten. Kring skulle en likartad mekanism kunna sättas upp. Även om det skulle vara långt ifrån perfekt finns ingen sådan mekanism alls , som utsläppen i är lättare att mäta och verifiera än globala koldioxidutsläpp. vill därför förstärka det regionala arbetet både i och . Det behövs en nystart för samarbetet och åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Ett hållbart fiske är viktigt och vill se ett småskaligt kustnära fiske parallellt med det storskaliga fisket. måste arbeta för ökade kontroller och övervakningsåtgärder inom EU men också för att minska fiskeföretagens administrativa kostnader. Vi ser också en potential i landbaserade blå näringar och vattenbruk men regelverket för denna näring måste förändras och förenklas för att näringen ska kunna utvecklas. Vattenbruk, såsom odling av musslor och sjöpungar, är också ett sätt att ta upp näringsämnen och minska övergödningen. För att möjliggöra en utveckling av de blå näringarna med ny teknik, ökat upptag av näringsämnen och hållbara jobb anser att ytterligare medel behöver tillföras. Delar av är så förorenade att bottnarna är helt döda. Dessa döda bottnar leder till en ond spiral där övergödande ämnen frigörs på grund av syrebrist. Detta skapar en internbelastning som pågår oberoende av nya utsläpp. är det mycket viktigt att utvecklingen bryts, för att återställa den ekologiska balansen i . Det kan handla om syresättning av bottnar, bindning eller upptag av näringsämnen. Det behöver också utvecklas nya ekonomiska styrmedel för att ge incitament för att öka upptaget av fosfor. hav, sjöar och vattendrag – minska mikroplaster, nedskräpning och gifter Våra hav lider fortsatt av tidigare generationers okunskap och oförsiktighet med utsläpp av skadliga ämnen och dumpning av avfall. För att städa upp dessa krävs stora resurser. Därför anser att det bör genomföras en riktad satsning för sanering av förorenade vattenområden och kuster samt vrak som läcker skadliga ämnen. Plastskräp utgör cirka 60–av den totala mängden nedskräpande föremål i haven. Fåglar, fiskar och däggdjur riskerar att äta eller trassla in sig i plasten. Enbart på den svenska beräknas flera tusentals kubikmeter skräp flyta i land. Skräpet behöver stoppas redan vid källan, innan det hamnar i vattnet. Därutöver behöver återvinningskrav och återvinningssystem för engångsartiklar förbättras, för att minska nedskräpningen i hela landet. anser att det behöver avsättas medel för att genomföra en kraftsamling mot skräp och plast genom att stötta kommuner och andra aktörer som gör stora insatser för att rensa stränder från skräp. Vi har kommit långt med utbyggnaden av vattenrening i , vilket vi ska vara stolta över. Men för den cocktail av läkemedel, mikroplaster och kemikalier som finns i avloppsvattnet är våra reningsverk dåligt rustade. Många svårnedbrytbara och vattenlösliga ämnen passerar så gott som opåverkade genom verken, vilket är fallet för många läkemedel. Det krävs både större medvetenhet om miljöpåverkan från de läkemedel som används och hur de ska tas om hand så att de inte hamnar i avloppet. Dessutom krävs ny teknik för rening av det som ändå hamnar i avloppen. Teknikutvecklingen inom området har kommit långt. Ett antal olika tekniker för avancerad vattenrening har utvecklats och en kombination av dessa har visat sig ge nästan fullständig rening av läkemedel. Den avancerade vattenreningstekniken kan byggas på och komplettera befintlig vattenrening i dagens vattenreningsanläggningar. För att skynda på teknikutvecklingen ytterligare vill göra en särskild satsning på utveckling och utbyggnad av avancerad vattenreningsteknik. Ett särskilt problem är spridning av mikroplaster. Det kan både handla om rening av dagvatten, men också nya material och tekniker för att minska mikroplasterna från exempelvis bildäck, som är en stor källa till mikroplastföroreningar. Säkra dricksvattnet i hela landet God tillgång till rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . har dock flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Förändrade flöden och nederbörd i klimatförändringarnas spår samt överutnyttjande och underinvestering i va-infrastruktur bidrar till en ökande vattenbrist. Vatten är en resurs som finns och används lokalt. Det innebär att både tillgång till och hot mot rent vatten varierar i olika delar av landet. Historiskt har inte vatten varit en begränsad resurs och därför används det i många fall ineffektivt. Nya utmaningar kräver en högre upprustningstakt och ett ökat investeringsbehov. anser därför att ett nytt stöd bör införas för lokala initiativ och investering i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten och för att motverka effekter av torka. Erfarenheterna från de lokala vattenvårdsprojekten (LOVA) kan tas tillvara, men detta program ska fokusera på tillgång till dricksvatten. Åtgärderna kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar, vattensnål teknik, men även långsiktiga åtgärder som anläggning av vattenmagasin och våtmarker. vill skärpa planeringen för vattenförsörjningen lokalt och regionalt och stärka krisberedskapen för akuta situationer. har vi sett både torka men också föroreningar i vattenverk som gjort att människor blivit utan eller fått koka vatten och veckor. Vatten är ett kommunalt ansvar och ska så förbli, men staten behöver stötta kommunerna i deras arbete. Tillgången till vatten följer inte kommungränser och den kommunala planeringen bör samordnas regionalt. vill att staten ska stödja både beredskap för akuta situationer och underlätta det långsiktiga arbetet med lokala och regionala dricksvattenplaner. Arbetet rör en rad myndigheter men som konstaterat behöver detta samordnas bättre. Det befintliga VAKA-arbetet behöver ges långsiktiga förutsättningar och stärkas för att stödja kommunernas beredskap för akuta kriser och stöd till och regional planering, samt förstärkt samordning. För att långsiktigt förbättra kunskapen om grundvatten och nya förutsättningar i klimatförändringarnas spår behöver resurserna öka till SGU för att stötta genomförandet av planer och stärka beredskapen. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. Av den totala mängden nedskräpande föremål i haven så utgörs den största delen av plast. nedskräpning är en global utmaning. Men det är också ett problem i . Av världens sjöfåglar bedöms ha plast i magen. Därför vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa att en god avfallshantering finns längs våra kuster. Icke-nedbrytbara plastpåsar utgör en signifikant andel av det skräp som hamnar i svenska hav och sjöar. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall, och minska användningen av tunna plastpåsar, vill att en miljöskatt på plastpåsar införs. Liknande avgifter finns i exempelvis och och har effektivt bidragit till att de icke-nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. Utgifter, inkomster och offentligfinansiella effekter Förslag och anslagsfördelning beskrivs i utgiftsområdesmotioner. Tabellerna nedan redovisar våra förslag till utgiftsramar. Tabell 1 Förslag till utgiftsramar , tusental kronor Avvikelse från regeringen (C) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap –1 270 000 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering –2 013 000 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik –3 375 000 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 026 634 185 –11 289 117 1 015 345 068 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 2 Förslag till utgiftsramar –2021, Avvikelse från regeringen (C) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Övriga förslag som påverkar statens inkomster Utöver vad som beskrivits ovan har ytterligare förslag som påverkar statens inkomster. Den införda avdragsrätten för medlemsavgift till fackförbund föreslås slopas. Detta väntas medföra ökade intäkter om . Referensräntan vid ränteförmån föreslås också höjas, vilket väntas medföra ökade intäkter om . Skatte- och tulltilläggen föreslås också höjas, vilket väntas medföra ökade intäkter om . Avdragsrätten för övriga utgifter föreslås också slopas, vilket väntas medföra ökade intäkter om 2019–2020 samt . Inkomsttiteln påverkas av förslag om att avskaffa nedsättningen av vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet, avskaffandet av den särskilda löneskatten för äldre, förslaget om förbättrade regler för generationsväxling och förslaget om att avskaffa avdraget för övriga utgifter. Totalt innebär förslagen en positiv avvikelse jämfört med budgetpropositionen . Inkomsttiteln påverkas av förslag om att reformera arbetslöshetsförsäkringen, avskaffa undantagen för vissa miljöskatter inom gruvindustriell verksamhet, avskaffa den särskilda löneskatten för äldre, förbättra reglerna för generationsväxling, avskaffa flyktingundantagen inom garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning, avskaffa avdraget för övriga utgifter och höja referensräntan vid ränteförmån. Totalt innebär förslagen i denna motion en positiv avvikelse 2019 jämfört med budgetpropositionen och en negativ avvikelse 2020 och 2021. förslag om att avskaffa undantagen för vissa miljöskatter inom gruvindustriell verksamhet påverkar inkomsttiteln negativt. förslag om att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre påverkar inkomsttiteln positivt. Totalt innebär förslagen i denna motion att inkomsttiteln får en positiv avvikelse jämfört med budgetpropositionen. Inkomsttiteln påverkas av förslag om att reformera arbetslöshetsförsäkringen, avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgift, sänka inkomstskatten med fokus på låg- och medelinkomsttagare, avskaffa undantagen för vissa miljöskatter inom gruvindustriell verksamhet och avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Totalt innebär förslagen en negativ avvikelse jämfört med budgetpropositionen. Denna inkomsttitel påverkas av förslag om att avskaffa arbetsgivaravgiften för unga , att avskaffa arbetsgivaravgiften för ett företags första anställda, att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre och att avskaffa undantagen för vissa miljöskatter inom gruvindustriell verksamhet. Inkomsttitel Avgifter till premiepensionssystemet Förslagen om att avskaffa undantaget för vissa miljöskatter inom gruvindustriell verksamhet och att ta bort den särskilda löneskatten för äldre påverkar denna inkomsttitel. Totalt innebär förslagen en negativ avvikelse jämfört med budgetpropositionen . föreslår att den särskilda löneskatten för äldre slopas. Detta innebär att inkomsterna på denna inkomsttitel minskar. Inkomsttitel Skatt på kapital, hushåll förslag om att avskaffa den särskilda löneskatten och att ta bort arbetsgivaravgiften för den första anställda i ett företag ökar inkomsterna på denna inkomsttitel. Förslaget om förbättrade regler för generationsväxling minskar intäkterna på denna inkomsttitel. Totalt innebär förslagen en positiv avvikelse jämfört med budgetpropositionen. Inkomsttitel Skatt på företagsvinster Denna inkomsttitel påverkas av förslagen om att avskaffa undantaget för vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet, att slopa nedsättningen av energiskatt på fossil gas, att höja återbetalningen av dieselskatt, att avskaffa arbetsgivaravgifterna för ungdomar och att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Total innebär detta en positiv avvikelse jämfört med budgetpropositionen . Inkomsttitel Mervärdesskatt, hushåll förslag om att ge lantbruksföretag längre anstånd med vissa skatteinbetalningar minskar denna inkomsttitel. Inkomsttitel Skatt på energi och miljö Denna inkomsttitel påverkas av två förslag. Förslagen om att avskaffa undantaget för vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet och att slopa nedsättningen av energiskatt på fossil gas ökar inkomsterna på denna inkomsttitel. förslag om att avskaffa undantaget för vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet ökar inkomsterna på denna inkomsttitel. Höjd återbetalning av dieselskatt för jordbruket minskar inkomsterna. Inkomsttitel Restförda och övriga skatter förslag om att höja skatte- och tulltilläggen innebär att inkomsttiteln för en positiv avvikelse jämfört med budgetpropositionen . Inkomsttitel Inkomster av statens verksamhet förslag om att reformera arbetslöshetsförsäkringen minskar den finansieringsavgift som arbetslöshetsförsäkringskassorna betalar till staten. Till följd av detta minskar inkomsttiteln med 2019 till 2021. Tabell 3 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (C) 1100 Direkta skatter på arbete –7 122 000 –264 190 842 –8 162 000 1200 Indirekta skatter på arbete –3 626 000 –1 129 000 1260 Avgifter till premiepensionssystemet –40 845 788 –2 480 000 –5 814 273 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1430 Skatt på energi och miljö 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU –7 125 059 Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 175 560 319 –9 858 000 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 136 924 024 –10 589 000 1 145 289 810 –10 589 000 Övriga inkomster (kassamässigt) –47 790 257 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet –112 758 867 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 097 499 553 –10 689 000 Tabell 4 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2021 Avvikelse från regeringen (C) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1430 Skatt på energi och miljö 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) I detta avsnitt redovisas den samlade effekten på den offentliga sektorns finanser av de reformer föreslår i denna motion. Effekterna redovisas även per sektor. Därtill redovisas förslag till utgiftstak för staten. Utgiftstaken är utformade i enlighet med vedertagna principer, men vi ser framför oss att en ny regering kommer att behöva revidera dem när de presenterar en mer heltäckande politik inom ramen för en ändringsbudget. Tabell 5 Utgiftstak för staten, avvikelse från regeringen Tabell 6 Statsbudgetens inkomster, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 7 Statsbudgetens saldo och statsskulden, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 8 Den offentliga sektorns finanser, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av bnp (nivå) Tabell 9 Kommunsektorns finanser, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C) [1] Med ”förklaras” avses här inte ett påstående om ett orsakssamband. Formuleringen ska förstås som svaret på frågan ”hur hade arbetslösheten för den förgymnasialt utbildade befolkningen förändrats givet att utvecklingen inom grupperna inrikes och utrikes födda förändrats i enlighet med vad vi observerat, medan gruppernas storlek och förhållande till varandra hållits ?”. Vi hade lika gärna kunnat dela upp befolkningen i kvinnor och män och studerat hur mycket som ”förklarats” av förändringar inom dessa grupper samt av fördelningen mellan dem. [2] 9 a § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.