mot · H6022913 · 2018-11-30 00:00:00 — Kristdemokratisk politik för både små och stora företag Inför en rimlig kostnad för tillståndsprövning hos Olika driftsformer – behov av jämlika villkor Goda villkor för företagande Harmonisera trygghetssystemen för egenföretagare Kärnkraften är viktig för klimatmålen och basindustrin Sänk kravet på aktiekapital och se över finansieringsmöjligheter Konkurrenskraftiga skatter på delägarskap – personaloptioner Beskattning av hobbyodlare mindre verksamheter Utveckling av nya företag och produkter Snabbare processer för nya produkter Offentliga bolags och myndigheters konkurrens med privata verksamheter Integration viktigt för ökad handel anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av innovationssystemet med alla dess aktörer för att tydliggöra nyttan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omstrukturera statens riskkapital så att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital till vid start av aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av finansieringsmöjligheter beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka RUT- och ROT-avdragen med de nya tjänster som förordas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som startar nya företag oavsett företagsform bör omfattas av regelverket för SGI i ett uppbyggnadsskede av företaget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolornas samverkansuppdrag behöver tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att valfrihetssystem (LOV) ska användas i alla kommuner för att upphandla välfärdstjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LOV bör främjas på alla de områden som lagstiftningen ger utrymme för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överenskommelsen med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvård samt omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild strategi för innovationsupphandling för att svenska företag ska kunna få ut nya produkter på marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den internationella kompetens som finns i bättre tas till vara i regionala exportcentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgift och ställning ska stärkas genom att rådet blir obligatoriskt remissorgan för förslag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla och jämställa reglerna mellan olika hobbyslag, och där inkomsterna för hobbybiodlare i ett första steg får ett grundavdrag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en megafond för life science som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kostnaden för tillståndsprövning hos och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (KD) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Tabell 2 Anslag 2019–2021 för utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning En god välfärd förutsätter ett konkurrenskraftigt och differentierat näringsliv. slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt, både socialt, ekonomiskt och miljömässigt. behöver mer än någonsin ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb, för människor med olika slags bakgrund. har vi ingen välfärd. Den tidigare rödgröna regeringen gav med ena handen och tog med den andra. De har under föregående mandatperiod försökt hålla olika grupper i näringslivet på gott humör genom att bilda råd, sätta ihop samverkansprogram, utse samordnare, föra samtal inom viktiga branschområden och lägga strategier. Människor engageras att delta i utvecklingen av sina respektive områden, något som borde vara gott och bra. Det som däremot kommer ut sedan i praktisk politik, från dåvarande regeringen själv och inte från de engagerade i professionen, är i mångt och mycket något helt annat som istället motverkar de goda initiativen. Ett omstrukturerat statligt riskkapital genom fond-i-fond-lösningen har gått långsamt. Det finns fler företag som vill verka i , men regeringen mötte detta med ogenomtänkta förslag på personaloptioner och förändring av lagen om offentlig upphandling (). Regeringen sa sig uppmuntra att fler startar företag i , men drog ned på stöd till företagsrådgivare och utvecklare av befintliga företag och särskilt till kvinnors och invandrares företagande. Lösningar saknas på matchningsproblematiken där grundutbildning inom en rad yrken är förutsättningen för anställning. De förberedde införandet av en kilometerskatt som skulle slå hårt mot industrier framför allt i gles- och landsbygd, försämrade villkor för småföretagare inom 3:12-reglerna och högre skatt för löntagare – förslag som man sedan fick dra tillbaka. Som om detta inte vore nog valde man också att prioritera ned den växande tjänstesektorn genom sänkningar av både och . Den förra rödgröna regeringen höll tillbaka den privatägda vård- och omsorgssektorn och utbildningsföretag, som alla arbetar inom ramen för offentligt finansierade områden, genom att vilja införa vinstbegränsningar. välkomnar alla arbetstillfällen som kan skapas i nya och befintliga företag. Alla arbetade timmar ska räknas som en tillgång, både för den enskilda personen och för samhället. ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att personer, familjer, företag och civilsamhället tillsammans tar ansvar för vårt gemensamma samhälle. En av politikens viktigaste uppgifter måste vara att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt, som ger fler jobb och välfärd. En framgångsrik och inkluderande arbetsmarknadspolitik är därmed starkt beroende av ett fungerande utbildningssystem och en näringspolitik som främjar företagande som ger jobb och skatteintäkter till att finansiera välfärden. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar till enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Oavsett om det gäller första anställningen eller steget att starta ett företag måste trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Regelförenklingar i takt med att digitaliseringen effektiviserar måste beaktas i större utsträckning än vad som görs . Det handlar om att effektivisera administrationen, vilket handlar om att välja arbetssätt och välja bort. Vi kan inte fortsätta att ha dubbla system, vilket inte blir effektivt utan enbart det motsatta. Kristdemokratisk politik för både små och stora företag Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sådant sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett storlek av företag, eller företagande i hela landet. De små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. Generationsväxling inom familjer har blivit svårare, på grund av skatteregler och attityder till småföretagande som kräver stora personliga insatser. Lösningar med externa intressenter måste hittas i högre grad än tidigare för att lönsamma mindre företag ska kunna fortsätta fungera och ha anställda. Något som är särskilt viktigt på mindre orter. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen fortsätter utvecklas är en förutsättning för att vårt land även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. Ansvaret för arbete och välfärd hos samhällets aktörer – den enskilda medborgaren, offentliga institutioner, näringsliv och ideella sektorn, är ibland diffust. Det är svårt både för den enskilde och företagare att skapa sig en bild av de arbetstillfällen, ersättningar, program och insatser som finns, framför allt de som sorterar under Arbetsförmedlingen. har tillsammans med övriga allianspartier föreslagit att Arbetsförmedlingen ska läggas ned i sin nuvarande form. Detaljerna i detta går att läsa i motionen om utgiftsområde 14. Det kan också i vissa fall vara svårt att skapa sig en överblick över vilka myndigheter som har hand om vad. vill därför rensa upp i den förra regeringens misslyckade satsningar och i stället rikta insatser till det som fungerar. Detta redogör vi för i Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Tydlighet, hanterbarhet och kunskap är tre delar som måste utvecklas hos ansvariga instanser för att skapa arbetspraktik, anställningar och lärlingsplatser på företag och i andra verksamheter men även för att kunna göra människors egen livsdröm möjlig i eget företagande eller tillsammans med andra. Inte minst för att skapa möjligheter för nya svenskar att komma in i det svenska samhället och kunna gå från bidrag till egen försörjning. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara grunden för välfärd. De arbetstillfällen som privat sektor kan skapa utgör basen för finansieringen av offentliga välfärdstjänster. tilltar dock utmaningen när det gäller välfärdens finansiering. Allt fler äldres vård och omsorg ska finansieras av en minskande andel i arbetsför ålder. För att ska stå sig starkt och upprätthålla en god ekonomi i balans behöver förutsättningarna för företagande i vårt land bli ännu bättre genom långsiktiga stabila villkor. Det är genom framgångsrika, välmående företag de resurser skapas som gör det möjligt för oss att finansiera vår välfärd. En väl fungerande offentlig sektor är en förutsättning för att ett gott samhälle ska kunna skapas för alla oavsett inkomst, ålder, kön eller bosättning. Den offentliga sektorns verksamhetsformer ska så långt som möjligt bygga på nyttjande av olika driftsformer och på decentralisering. För att öka mångfalden, stimulera initiativtagande och effektivitet måste produktion av välfärdstjänster i enskild regi via företag, stiftelser, kooperativ och ideella organisationer ges lika förutsättningar som tjänster producerade i offentlig regi. LOV:en – lagen om valfrihetssystem – kan utvecklas och förfinas både för vård, omsorg och sociala verksamheter såväl som för skola och utbildning. Politikernas uppgift är att ta tillvara medborgarnas intresse. Utvärdering, kostnadsuppföljning och kvalitetskontroll är därför viktiga politiska uppgifter. Produktion av individuella sociala servicetjänster bör präglas av mångfald. Den enskilde bör själv kunna välja utförare inom ramen för det bistånd som myndighet beviljat. Övrig offentlig verksamhet, som inte är myndighetsutövning, bör upphandlas i konkurrens. aviserade den då sittande regeringen förslaget att inte av operativt kapital (plus statslåneräntan) får tas ut i vinst för företag inom omsorg och skola. Vårdsektorn undantas för tillfället. Förslaget bygger på den s.k. , ”Ordning och reda i välfärden”, som har satt käppar i hjulet för privata utövare av ovanstående verksamheter. Hotet om en vinstbegränsning för vård, skola och omsorg har lagt en våt filt över expansion och utveckling för dessa företag och organisationer. uppfattning är att en mångfald av utförare av offentligt finansierad välfärd behövs och att de företagsekonomiska villkoren måste vara goda. De flesta företag återinvesterar eventuella överskott i personal, inventarier, fastigheter med mera som är en del av verksamhetsutvecklingen. Den privata vård- och omsorgssektorn bestod 2015 enligt branschorganisationen av drygt 14 000 företag. 150 000 årsanställda är sysselsatta om man räknar både heltids- och deltidsarbete. av dessa företag hade 1–19 anställda, och hade färre än tio anställda, alltså småföretag. Omsättningen var och utdelningarna , alltså var utdelningarna i vårdsektorn av omsättningen. De företag som gick med vinst återinvesterade . har i sin statistik –2012 visat på en nettoomsättning på för 336 bolag och 19 671 anställda. Aktieutdelningen av fritt kapital var . siffror visar med all säkerhet på fler bolag och anställda och därmed högre omsättning. Enligt siffror fanns bland annat 9 183 förskoleenheter, varav 2 708 fristående, 4 847 grundskoleenheter varav 820 fristående och 1 313 skolenheter i gymnasieskolan varav 428 fristående. Det är alltså en betydande andel av svenska elever som går i andra än kommunala skolor. tror på en mångfald av utförare inom vård och omsorg och skolan. Aktiebolag såväl som kooperativ och allt däremellan ska få plats och möjlighet att bedriva verksamheter för personer med olika behov. De rödgröna partiernas motstånd till privata alternativ är helt obegripligt om man dessutom ser till de undersökningar som görs om medborgarnas vilja att kunna välja vårdgivare eller förskola och skola. Inför en rimlig kostnad för tillståndsprövning hos Vi kristdemokrater stödde förslaget att utöka tillståndsplikt till att inkludera utövare av hemtjänst och LSS-insatser i syfte att säkerställa god kvalitet inom verksamheten som träder i kraft . Vi motsäger oss däremot att tillståndsplikten endast ska gälla privata aktörer. Vidare beslöt att tillståndsprövningen ska vara avgiftsbelagd. Något som vi instämmer i. Men vi är däremot kraftigt kritiska till nivån på avgiften som är fastställd av regeringen. kommer det att kosta att ansöka om ett tillstånd och att ansöka om en ändring av ett tillstånd. Dessa summor är orimligt höga, med tanke på att flertalet av de privata aktörerna som är belagda med tillståndsplikt är mindre företag med begränsade intäkter. Risken är överhängande att de mindre aktörerna slås ut från marknaden vilket i förlängningen skulle vara negativt för valfriheten inom verksamheten. Därför behöver kostnaden sänkas. Detta bör ges regeringen till känna. Olika driftsformer – behov av jämlika villkor tycker det är viktigt med mångfalden av olika associationsformer, och möjligheten till valfrihet. 2006 etablerades en ny, ytterligare, bolagsform, så kallade SVB. Det är en bolagsform med särskild vinstutdelningsbegränsning. Detta är ett bra komplement till det traditionella aktiebolaget. Företagsformen är tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, till exempel företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. Reglerna syftar till att säkerställa att företagets vinst huvudsakligen stannar kvar i företaget. Anledningen till att det fortfarande inte finns särskilt många SVB-bolag är förmodligen för att inga stödstrukturer finns för vare sig den här formen av bolag eller för idéburna företag inom välfärdssektorn i . finns endast ett sextiotal aktiva SVB-bolag registrerade i . I och däremot är detta en etablerad bolagsform för just välfärdsföretag. I fanns cirka 10 000 registrerade CIC (community interest companies) och intresset ökar. Syftet med införandet var att undvika överreglering av traditionella välfärdsbolag och att säkra allmänintresset genom begränsat vinstuttag. I kan L3C (low profit limited liability companies) ta emot avdragsgillt riskkapital, vilket tidigare enbart var möjligt för ideella organisationer. tycker det är viktigt med en mångfald av olika associationsformer, och möjligheten till valfrihet; därför är det angeläget med en kunskapshöjning av även denna företagsform. Tjänstesektorn har utvecklats med ett flertal digitala tjänster i form av delningsekonomi som effektiviserar användning av våra resurser, men är svår att hantera i vanlig bolagsform. vill ta initiativ till att utveckla bolagsform för de nya företagen så att lagar, regler och trygghetssystem kan kopplas in. Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. En viktig del i branschen är hushållstjänster. Förutom den positiva arbetsmarknadseffekten av att dessa utsatta grupper får jobb inom hushållstjänster innebär det ett stöd för exempelvis tidspressade barnfamiljer och äldre i behov av hjälp. RUT- och ROT-avdragen har öppnat nya marknader och skapar förutsättningar för nya företag och jobb. Avdragen är en succé som har skapat omkring 21 000 nya vita heltidsjobb i branscher som tidigare haft stora problem med svartjobb. Den dåvarande rödgröna regeringen valde att nedmontera dessa avdrag, ett slag mot alla människor och småföretag som vågat ta steget att verka inom den hushållsnära tjänstesektorn. Inte minst för personer med utländsk bakgrund eller för personer med arbetshinder inom till exempel arbetsintegrerade sociala företag som till stor del erbjuder tjänster inom RUT-området. Själva idén med skattereduktion för hushållsnära tjänster ska vara att det är vardagsnära servicetjänster som många i samhället kan ta del av, om kostnaderna vore mindre. Enskilda och familjer med barn eller föräldrar med funktionsnedsättningar har kunnat nyttja RUT-avdraget som en avlastning för en rimlig kostnad. Många småföretag har kunnat utveckla verksamheten och anställa fler. Effekterna av försämrade RUT-avdrag för såväl enskilda som för samhällsekonomin i stort blir därför negativa. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. Därför vill Alliansen tredubbla taket i till per person och år, samt vidga till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Dessutom bör möjligheten till att bredda ytterligare för de ses över. avsätter totalt för att återställa och utvidga RUT-avdraget 2019. Goda villkor för företagande vill införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna och att uppgiften sedan slussas vidare till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Regelförenklingar var i fokus under alliansregeringen –2014, men under förra mandatperioden har antalet regler som företagen behöver ta hänsyn till ökat markant. var drivande i alliansregeringen om att regelförenklingar skulle genomföras och den uppgiften är nu ännu viktigare . Ju färre regler en företagare har att förhålla sig till, desto enklare att företagaren gör rätt samt att de administrativa kostnaderna minskar för det enskilda företaget. Det ska vara lätt att göra rätt. inrättades av den alliansledda regeringen med fokus på att arbeta med regelförenklingar för företag. Erfarenheter från andra länder visade att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. 2015 ändrade dock den rödgröna regeringen och sammansättning från att vara en statlig kommitté till ett beslutsorgan inom . yttrar sig endast över konsekvensutredningarnas kvalitet. Av de 198 konsekvensutredningar som har yttrat sig över har 71 konsekvensutredningar sammantaget bedömts uppfylla förordningskraven medan 127 inte har bedömts uppfylla kraven. Detta motsvarar en andel på som uppfyllde förordningens krav , vilket är samma andel som uppfyllde kraven . Sämst var där 26 av sammanlagt 37 konsekvensutredningar inte bedömdes uppfylla kraven. Allvarligt kan tyckas, då just det departementet handhar frågor av ekonomisk karaktär som skatter och avgifter som i högsta grad har stor betydelse för speciellt småföretagare. Det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar visade särskilt stora brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden för företag. konstaterade att dessa aspekter är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa. anser därför att uppgift och ställning ska stärkas genom att blir obligatoriskt remissorgan för förslag, så nya lagar och regler såväl som förändringar i befintliga, blir så ändamålsenliga som möjligt. Harmonisera trygghetssystemen för egenföretagare En viktig del i att förbättra förutsättningarna för start av företag eller för generationsskiften är möjligheten att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . Nya generationer företagare med hemmavarande barn måste känna att steget från en anställning till eget företagande är tryggt. var med i alliansregeringen och genomförde en rad förbättringar i trygghetssystemen för företagare, men det krävs att vi fortsätter stärka tryggheten för dem. som väljer företagsformen enskild firma eller handelsbolag har rätt till ett uppbyggnadsskede . Det innebär att företagaren får uppskatta hur stor den totala nettointäkten kommer att bli . fastställer sedan sjukpenningen utifrån den beräknade nettointäkten. Det betyder att företagaren får en sjukpenning likvärdig med en anställd. Detta gäller inte för aktiebolag, utan där är det den totala lönesumman som ligger till grund för sjukpenningen. Den som inte tar ut någon lön ur sitt företag får därför ingen sjukpenning och/eller föräldrapenning. vill därför utreda möjligheten för personer som startar egna företag oavsett företagsform att behålla sina förmåner inom trygghetssystemen genom att omfattas av regelverket för SGI , särskilt för familjeföretagare med hemmavarande barn.