mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — Skattesänkningar på arbete i vårmotionen är centrala för att få fler i arbete och lyckas med integrationen – men för att inte behöva ta resurser från välfärden är skattesänkningarna fullt finansierade. av högkonjunktur blir tecknen på att vi har konjunkturtoppen bakom oss allt fler. Nästa mandatperiod kommer troligen att präglas av en långsammare tillväxt än den vi nu är inne i. Så gott som alla prognosinstitut visar på långsammare tillväxt 2018 och 2019. För de institut som gör längre prognoser sjunker tillväxten ytterligare ned till mellan . Arbetslösheten bottnar också 2018–2019 på mellan och stiger sedan något. Långsamma konjunkturavmattningar är dock sällsynta i ; de senaste nedgångarna har varit relativt kraftiga och förknippade med någon form av ekonomisk kris. Det finns också ett antal faktorer som kan leda till en snabbare och djupare nedgång också . Höga bostadspriser och hög skuldsättning hos hushållen är två sådana riskfaktorer. Frågetecken kring hur en aktiv finans- och penningpolitik ska kunna bedrivas i nästa nedgång är en annan. När både styrräntor och offentliga finanser på många håll är på minus under en högkonjunktur, och statsskulderna i de viktigaste ekonomierna är högre än på mycket länge, försvåras möjligheten att stimulera ekonomin när efterfrågan faller. En samlad internationell respons på finanskrisen där både penningpolitiken och finanspolitiken i de viktigaste ekonomierna blev kraftigt stimulerande var en viktig anledning till att den initiala återhämtningen blev stark. En sådan samlad respons kan bli svårare att genomföra vid nästa nedgång. Detta gäller också i , även om vår statsskuld tack vare starka ramverk och en ansvarsfull politik under finanskrisen är tillbaka på nivån före krisen. reporänta är –0,och prognosen indikerar att det dröjer till 2021 innan den når , vilket är en mycket låg räntenivå. Som tidigare nämnts innebär också regeringens alltför låga sparande att utrymmet för att med finanspolitiska verktyg möta en nedgång är mer begränsat . Till detta ska läggas att svenska offentliga finanser är mycket konjunkturkänsliga. Till stor del beroende på att skatteintäkterna blivit större än förväntat har vi haft starka offentliga finanserna . Det är inte osannolikt att vi i nedgången får motsvarande negativa överraskningar. Det gäller särskilt om vi skulle få en sättning på bostadsmarknaden som ger återverkningar på ekonomin i stort. En ansvarsfull ekonomisk politik utgår inte bara från punktestimat av den ekonomiska utvecklingen, den bör också ta in risken för en sämre utveckling än prognosmakarnas huvudscenarier. Det gör att finanspolitiken den kommande mandatperioden kan behöva bli stramare. En annan särskilt viktig faktor för en ansvarsfull ekonomisk politik är att en ordnad budgetprocess värnas. I vårpropositionen föreslår regeringen att det i riksdags-ordningen ska regleras att lagförslag som har en tydlig anknytning till statens budget och som lämnas i eller i anslutning till en proposition om statens budget ska ingå i något av besluten om statens budget. Detta är ett förslag som finns med i En samlad budgetprocess (SOU 2017:78), slutbetänkandet från Kommittén om en tydligare budgetprocess. Regeringen har valt att endast gå fram med ett av utredningens förslag, vilket är beklagligt. I brukar förändringar av de regelverk som styr det politiska arbetet, t.ex. budgetreglerna, endast genomföras om förändringarna har brett stöd i . beklagar därför att regeringspartierna i utredningens slutskede motsatte sig alla förslag, utom det som finns med i vårpropositionen. Vi anser att utredningens samtliga förslag bör genomföras. Det skulle göra budgetprocessen stramare, tydligare och mer förutsebar och därigenom skapa ökad trovärdighet för det finanspolitiska ramverket. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till överläggningar i frågan för att bred enighet ska kunna uppnås. 6.1 Behov av ökade reformer för förbättrad välfärd, trygghet och integration som penningpolitiken kan behöva bli stramare är de långsiktiga utmaningarna för stora. Det gäller integrationen av nyanlända, återupprättandet av lag och ordning, att få ned väntetiderna i vården samt att stärka våra långsiktiga tillväxtförutsättningar. En befolkning som växer snabbare än på och där antalet barn och äldre ökar ännu snabbare kommer att innebära utmaningar för välfärden (se figur 12). Det kommer att behövas fler sjuksköterskor, lärare och hemtjänstpersonal om välfärden inte ska försämras. Det bör investeras i fler förskolor, skolor, vårdcentraler och äldreboenden. Kommuner och Landsting (SKL), och pekar alla på ökade behov i välfärden framöver. Ökade resurser kommer därför med högsta sannolikhet att vara nödvändigt, men det kommer också att krävas ett fortsatt aktivt arbete med att effektivisera de kommunala verksamheterna samt säkerställa ett längre arbetsliv. Välfärden framöver kommer både vara i behov av såväl resurser som reformer. Detta inte minst för att behovet av utbildad personal i välfärden kommer att vara svårt att möta. SKL bedömer att de kommande tio åren kommer antalet anställda inom välfärdens verksamheter att behöva öka med 200 000 som pensionsavgångarna blir 300 000. Det är mer än den totala förväntade ökningen av befolkningen 16–. Därmed kommer inte den beräknade ökningen av antalet anställda att kunna infrias även om resurserna skulle öka. Figur 12 Procentuell förändring av befolkningen i olika åldrar Källa: SCB. Ökade resurser till kommunerna, vilket vi bedömer är nödvändigt, kan tillkomma på två sätt: genom ökade skatteintäkter eller genom att staten skjuter till ytterligare medel. Ökade skatteintäkter kan antingen komma till stånd genom fler arbetade timmar och högre sysselsättningsgrad, eller genom skattehöjningar. Alliansens visar på potentialen för reformer för att öka sysselsättningen. publicerade exempelvis en studie som visade att arbetsmarknaden hade utvecklats betydligt bättre än väntat, troligen till följd av Alliansens reformer. Efter fyra förlorade år är nu behovet stort för långsiktiga reformer. Eftersom vi nu står på toppen av en högkonjunktur är dock risken betydande att sysselsättningen utvecklas svagt under nästa mandatperiod när konjunkturen vänder ned. Nästa regering kan därför inte vänta sig att kommunernas finansieringsproblem kan lösas med fler arbetade timmar enbart. För ett land som med höga skatter på arbete vore också högre kommunalskatt skadlig för framväxten av nya jobb. Därför kommer staten att behöva skjuta till resurser till kommuner och landsting nästa mandatperiod. med minskad polistäthet och ökad otrygghet har ett uppenbart behov av att öka tryggheten. En del i att åstadkomma detta är att tillföra stora resurser till rättsväsendet i allmänhet och polisen i synnerhet. En alltmer orolig omvärld kommer också att kräva en betydande ökning av försvarsförmåga. Slutligen krävs en politik som löser integrationsproblemen. Detta av både ekonomiska och sociala skäl men också för att värna sammanhållningen i . kommer antalet personer i arbetsför ålder födda i att minska med 100 000 personer, medan antalet i arbetsför ålder födda i andra länder kommer att öka med nära en halv miljon personer. Minskar inte jobbklyftan, dvs. skillnaden i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda, kommer arbetslösheten att öka och sysselsättningen att minska. En stor del av de reformer som krävs för att klara integrationen är inte dyra, såsom utbildningsplikt och tydligare krav på svenskakunskaper. Men vi kommer att behöva göra betydande investeringar, inte minst för barnen, när det gäller utökad rätt till förskola och förbättrad kvalitet i skolan. Det allra viktigaste för integrationen, både för de nyanlända och deras barn, är att de vuxna snabbt kommer i jobb. I lönar sig det fortfarande för dåligt att arbeta, i alla inkomstnivåer. Skattekilen för låginkomsttagare är bland de högsta inom , nära dubbelt så stor som genomsnittet och betydligt högre än övriga nordiska länder. En publicerad rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar på att problemet med att det lönar sig för dåligt att jobba är särskilt stort för nyanlända, och i synnerhet för kvinnor. är också ett av de länder där marginalskatter på slår till tidigast i inkomstskalan. Det finns fortfarande en stor potential i, och ett stort behov av, att få äldre att vara kvar på arbetsmarknaden längre. Därför behöver sänkt skatt på arbete. De offentliga resurserna för välfärd och trygghet samt för jobb och integration kommer alltså att behöva öka nästa mandatperiod. anser de flesta bedömare att regeringens politik inte är i enlighet med överskottsmålet. Det finns därför en betydande osäkerhet kring vilka stora reformer och resurstillskott nästa regering kan genomföra utan ytterligare finansiering. Större finansieringsbehov kan realistiskt sett lösas på främst två sätt: antingen genom att sänka bidragskostnaderna eller genom att höja skatterna. Det är exempelvis det statliga slutsats i den senaste Konjunkturläget. Socialdemokraternas val är tydligt. har regeringen höjt skatterna med , och det kommer de att göra igen den dagen statens intäkter inte längre överraskar positivt och behoven i välfärden ökar. De höjda skatterna har dock inte löst problemen: andelen elever som klarar har minskat, vårdköerna har växt och polistätheten är den lägsta . Trots omfattande utbildningsbehov och satsningar på kunskapslyft är det färre vuxna som studerar jämfört med . Våra skattepengar går inte till det de är avsedda för. Höjda skatter gör det också mindre lönsamt att arbeta, vilket hämmar tillväxten och försvårar för integrationen. 6.2 väljer jobb och välfärd före bidrag väljer en annan väg. Vi väljer i alla lägen jobb och välfärd framför bidrag. Vi ser behoven i välfärden och behovet av att stärka tryggheten. För att möta det krävs att andra utgifter, främst bidragskostnaderna, inte växer utan hålls tillbaka. Andelen personer som lever på bidrag har minskat tack vare Alliansens reformer och den goda ekonomin . Men trots högkonjunkturen lever en av sju i arbetsför ålder av bidrag i stället för att arbeta. Att leva i utanförskap, framför allt om det blir långvarigt, medför stora kostnader för individer och samhälle. Till det traditionella utanförskapet, som Alliansen uppmärksammade och arbetade effektivt för att minska, adderas nu ett nyare utanförskap, bestående av stora grupper nyanlända. Många av dem riskerar att hamna i långvarigt bidragsberoende om de inte tar steget in på arbetsmarknaden i . kommer därför att vara avgörande för att förhindra att utanförskapet växer. Ett minskat utanförskap är viktigt för alla de människor det berör och för ett som håller ihop, men att hålla nere bidragskostnaderna är också centralt för att ha råd att värna den generella välfärden. har skattetrycket gått från till strax av BNP då framför allt skatten på arbete har sänkts av både socialdemokratiska och borgerliga regeringar (se figur 13). Dessa sänkta skatter är en viktig förklaring till att har utvecklats betydligt bättre än de flesta andra jämförbara länder. Sänkta skatter har dock inte inneburit sämre välfärd. har välfärdsutgifterna som andel av BNP ökat . Under alliansregeringen ökade välfärdsutgifterna än snabbare, . Kombinationen av lägre skatter och ökade resurser till välfärden har varit möjligt genom att utgifterna för bidrag och transfereringar har minskat med . Svenska regeringar, av olika färger, har visat att det går att sänka skatterna och värna välfärdsutgifterna , så länge bidragskostnaderna hålls tillbaka. Figur 13 Offentliga intäkter och utgifter som andel av BNP Källa: SCB. Ett exempel på detta är att alliansregeringens reformer av systemen för sjukskrivningar och förtidspension har gjort att de ohälsorelaterade sociala transfereringarna har minskat från av BNP 2004 till av BNP 2016. Detta motsvarar och finansierade både hela ökningen av den offentliga konsumtionen (välfärden) på liksom stora delar av jobbskatteavdraget. Potentialen är alltså betydande, och betydligt större än de direkta, statistiska, finansiella effekterna av sänkta bidragsnivåer. För att förverkliga dessa minskningar krävs dock en politik för att hålla bidragskostnaderna nere. 6.3 Vägledande principer för den finanspolitiska inriktningen För att säkerställa resurser till både välfärd, trygghet, jobb och integration kommer att vägledas av följande finanspolitiska principer för : Prioritera välfärdens kärna och statens kärnuppgifter. Regeringen har ökat utgifterna med . Trots det har resurserna till välfärden vuxit långsammare än ekonomin som helhet. Första steget för att skapa utrymme för nya reformer är därför att omprioritera de utgifter som regeringen har byggt ut, exempelvis bidragshöjningar, byggsubventioner, ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder och klimatsatsningar utan klimateffekt. Prioriterade reformområden för är att lösa integrationen, återupprätta lag och ordning, utöka undervisningstiden, korta vårdköerna och stärka försvaret av landets gränser. Fullt finansierade skattesänkningar på arbete. Det behöver bli mer lönsamt att arbeta. Detta bör dock ske inom ramen för ansvarsfulla offentliga finanser. Därför är de skattesänkningar vi presenterar i vårmotionen fullt finansierade i jämförelse med prognosen i den ekonomiska vårpropositionen. Därmed kan vi lova att dessa skattesänkningar kan genomföras utan att det kommer att gå ut över välfärden. Om skattesänkningarna är finansierade med utgiftsminskningar på andra områden än välfärdens kärnverksamheter minskar inte resurserna till vård, skola och omsorg. Erfarenheterna från alliansregeringens visar att det är möjligt att kombinera sänkta skatter och ökade resurser när fler jobbar längre och därmed betalar mer i skatt. Vi väljer välfärd framför bidrag. Med en åldrande befolkning och en dåligt fungerande integration kommer utgiftstrycket i kommunerna att öka under nästa mandatperiod. Görs ingenting för att dämpa kostnadsutvecklingen kommer det att försvaga de offentliga finanserna. Vid en djup lågkonjunktur och försämrat sparande slår nedgång och nedskärningar alltid först mot de svagaste i samhället. Utgifter dras ned och skatter höjs. Det vill vi undvika, precis som vi lyckades undvika det under finanskrisen. Dessutom finns det en osäkerhet kring hur starka de svenska offentliga finanserna visar sig vara när konjunkturen vänder. Skatteintäkterna har överraskat positivt i uppgången, det finns en risk att de överraskar negativt i nedgång. Det eventuella utrymme för ofinansierade reformer som kan uppstå under kommande mandatperiod bör därför hanteras med försiktighet. Det gäller särskilt innan de har uppstått. Att som Socialdemokraterna redan nu utlova att extra resurser till välfärden med säkerhet ska uppstå utan skattehöjningar eller kostnadsbesparingar på andra områden är ett vågspel som riskerar att leda till brutna vallöften och svagare offentliga finanser eller höjda skatter. Under rätt förutsättningar bör det dock vara möjligt att göra betydande satsningar på välfärden. ekonomi är i grunden stark efter reformer och under alliansregeringen, vilket möjliggör att vi kan investera i ett bättre . Nästa mandatperiod är vi beredda att tillföra ytterligare resurser till välfärden för att kommuner och landsting ska kunna anställa fler lärare, höja kvaliteten i vården och äldreomsorgen samt förbättra integrationen lokalt. Resurserna till välfärden ökade , eller med dagens BNP-nivå. Med rätt politik kan resurserna öka igen. I ett första steg tillför vi , men vi utesluter inte att mer resurser kan behövas. Resurstillskottet kan dock bara säkras om kostnaderna sjunker i andra delar av den offentliga sektorn och under förutsättning att stabila statsfinanser aldrig överges. Nedanstående förutsättningar behöver alltså vara på plats. De samlade bidragskostnaderna ska minska som andel av BNP. Under högkonjunkturer brukar de totala bidragskostnaderna minska i förhållande till BNP, och det har de gjort även . Däremot har bidragskostnaderna i kronor räknat ökat snabbare än tidigare, trots högkonjunkturen. Det gör att det finns en betydande risk att bidragskostnaderna ökar när konjunkturen vänder. Det gäller särskilt som 190 000 personer fick uppehållstillstånd i av asyl- eller anhörigskäl . Om inte integrationen förbättras kommer bidragskostnaderna för enbart denna grupp att uppgå till . Kraftigt ökade bidragskostnader skulle äta upp utrymmet för välfärdssatsningar. För att göra det lättare att minska bidragen och därmed säkerställa möjligheterna till ökade resurser till välfärden vill genomföra en stor bidragsreform som stärker arbetslinjen genom skärpta tidsgränser, tydligare aktivitetskrav och kvalificering in till välfärden. Dessa reformer beskrivs i kapitel 7.1. Kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen behöver minska. Kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen har ökat kraftigt till följd av att många fler har sökt sig till . Eftersom integrationen fortfarande inte fungerar kommer de bredare kostnaderna som uppstår när för få jobbar och för många lever på bidrag att vara fortsatt höga även om migrationen har minskat. Ska resurserna till välfärden kunna öka behöver kostnaden för migration fortsätta minska och integrationen förbättras. Därför är i behov av en långsiktigt hållbar migrationspolitik där antalet asylsökande är på en nivå där vi kan klara integrationen. Lagar och regler bör vara utformade på ett sätt som ligger i linje med länder i vår närhet. Vägen in i jobb behöver bli både tydligare och snabbare. reformer för detta beskrivs i kapitel 7.3. Att regeringen regelbundet får kritik från expertmyndigheterna för att politiken inte är i linje med överskottsmålet skadar förtroendet för det finanspolitiska ramverket. Resurserna till välfärden behöver vara permanenta och det är bara om resurstillskotten kombineras med en trovärdig finanspolitisk inriktning som detta kan garanteras. Skulle konjunkturnedgången visa sig bli djupare än vad som prognosticeras kommer dock förutsättningarna att se annorlunda ut och det kommer då troligen bli nödvändigt att bistå kommunerna med betydligt mer resurser för att undvika uppsägningar och neddragningar i välfärdssektorn. De ovan beskrivna principerna ska inte ses som en begränsning av möjligheterna att bedriva en aktiv stabiliseringspolitik när det är nödvändigt. står inför stora utmaningar till följd av en växande och åldrande befolkning, behovet av att återupprätta lag och ordning samt att reformera integrationen. Det kommer att kräva betydande resurser för att kunna göra allt detta under nästa mandatperiod. Ett seriöst regeringsalternativ behöver därför ge besked om hur resurserna för detta ska säkras. besked är att vi gör detta genom att prioritera välfärdens kärnuppgifter, fullt ut finansiera skattesänkningar på jobb och att i alla lägen sätta välfärden framför bidrag. På så sätt kan vi utlova satsningar på polis och försvar liksom på vård, skola och omsorg. Dessutom kan vi lova betydande skattesänkningar som gör det mer lönsamt att arbeta som vi kan genomföra permanenta förstärkningar till kommuner och landsting. Figur 14 prioriterade reformer under kommande mandatperiod prioriterade reformer under kommande mandatperiod i förhållande till VÅP18 Ett där alla kan bidra Mer lönsamt att arbeta och anstränga sig Jobbskatteavdrag med förstärkning på låga inkomster Ökad tillväxt i en global värld Bättre förutsättningar för generationsväxlingar Alla som vill och kan jobba ska kunna få ett jobb Längre arbetsliv och bättre ekonomi för pensionärer Utökat jobbskatteavdrag för äldre Bättre villkor för utbildning och omställning mitt i livet Återupprätta lag och ordning samt stärk försvaret En starkare och effektivare polis 10 000 fler polisanställda Höjda polislöner och betald polisutbildning Utrustningslyft och stärkt förmåga Förstärkning av hela rättssystemet Stärkta rättsvårdande myndigheter samt dubblerad kränkningsersättning Höjda försvarsanslag[5] Högre ställda krav vad gäller nyanländas etablering En välfärd att lita på En nära och tillgänglig vård i världsklass Förlossningsvård och bättre villkor för sjuksköterskor Cancerstrategi och förstärkt primärvård m.m. Mer kunskap i skolan mer i skolan per dag med start i lågstadiet Utökad rätt till förskola Fler karriärlärare och fler utländska lärare Tekniskt basår samt höjd kvalitet inom högre utbildning Kvalificering in i bidragssystemen Övriga återställare av bidragshöjningar samt bidragsreformer Effektivisering av klimatpolitiken m.m. Övriga minskningar av myndighetsanslag m.m. Höjd moms från till Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgifter Skatte- och tulltillägg samt höjd referensränta Återställare av regeringens skatteförslag Summa finansiering och budgetförstärkningar Permanent netto satsningar och budgetförstärkningar[6] Anm.: Reformerna avser offentligfinansiell effekt när de är fullt utbyggda samt anges i förhållande till VÅP18. Figur 15 prioriterade reformer under kommande mandatperiod prioriterade reformer under kommande mandatperiod i linje med VÅP18 Sänkt skatt för pensionärer Ökade resurser till välfärden Anm.: Reformerna avser offentligfinansiell effekt när reformer är fullt utbyggda samt anges i linje med VÅP18. 7.1 Ett där alla kan bidra Det överordnade målet för ekonomiska politik är att skapa en så bra välfärd som möjligt genom att bidra till en hög och uthållig ekonomisk tillväxt, en välfärd som kommer alla till del och mildra effekterna av konjunktursvängningarna. Det främsta problemet för samhället och ekonomin här och är integrationen. Hur ska de närmare 500 000 människor som kommit och förväntas komma till , många med svag eller mycket svag utbildningsbakgrund, ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och kunna försörja sig själva? I en ekonomi som den svenska, med få jobb med lägre kvalifikationskrav, krävs det möjlighet för arbetsgivaren att anställa till en tillfälligt lägre kostnad med ett minimalt krav på administration. För att åstadkomma det har Alliansen presenterat förslag om inträdesjobb som gör just detta. Figur 16 Jobbklyftan – arbetslöshet och sysselsättningsgrad uppdelat efter nationell bakgrund och utbildningsnivå Källa: SCB – Arbetskraftsundersökningarna. För att det alltid ska löna sig att arbeta, också med ett lärlingsjobb, behöver skatterna på låga inkomster sänkas och bidragssystemen skärpas. Därför vill sänka skatterna, främst på låga inkomster, med för medelinkomsttagare och lägre skatt för personer som skulle ha ett inträdesjobb. Att enbart sänka skatten på arbete räcker dock inte – eftersom det går att stapla bidrag på varandra kan en familj fortfarande förlora pengar på att den ena partnern tar ett arbete. För att säkerställa att det alltid ska löna sig att arbeta vill vi därför genomföra en omfattande bidragsreform. Bidragsreformen inkluderar ett bidragstak och regler om kvalificering in i bidragssystemen, liksom en reformering av a-kassan, aktivitetsstödet och försörjningsstödet. Efterfrågan på arbetskraft förbättras genom att RUT-avdraget utvidgas och att anställningsstöden förstärks och förenklas. Dessutom ska matchningen mellan jobb och arbetssökande underlättas. Arbetsförmedlingen lyckas inte med sin uppgift och därför vill vi tillsammans med Alliansen lägga ned Arbetsförmedlingen och ersätta den med en ny statlig matchningsfunktion. På så sätt kan stödet till de arbetssökande bli mer effektivt. Dessutom vill vi införa en ny yrkesskola för att rusta bl.a. nyanlända ungdomar för dagens arbetsmarknad. För att vi ska fortsätta se den utveckling med goda reallöneökningar vi har haft behöver också förutsättningarna för tillväxt förbättras, både när det gäller produktivitet och antal arbetade timmar. Bl.a. vill vi förstärka jobbskatteavdraget för äldre, som visat sig ha mycket god effekt på erfarna medarbetares arbetskraftsutbud. Att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster har negativa effekter både på arbetskraftsutbudet och produktiviteten.