mot · H6021913 · 2018-11-29 00:00:00 — Minskningar av utsläpp i kommer aldrig att vara avgörande i ett globalt sammanhang. Utveckling och export av miljövänlig teknik har potential att göra betydligt större nytta i ett helhetsperspektiv. förordar därför en satsning på innovativ miljöteknik till förmån för global utveckling, där hänsyn tas både till människors hälsa och internationella miljömål. Här föreligger dessutom en uppenbar möjlighet att stärka svensk exportindustri, inte minst skogsindustrin kan ytterligare stärka sina positioner inom den växande bioekonomin. vill dessutom öka anslagen till för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad (Formas). 17.6 Insatser för marin miljö och arbete mot plast i haven Övergödning och döda bottnar i kräver myndigheternas kontinuerliga uppmärksamhet. prioriterar åtgärder för marin miljö i vårt närområde, vilket kan involvera arbete för att förbättra, bevara, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Vi ser också att ytterligare kan stärka sin roll i det internationella arbetet mot plast i haven. Av allt att döma kommer endast en ytterst liten del av plasten i haven från , varför vi även i denna fråga ser det som mer kostnadseffektivt att satsa pengarna där de gör som störst nytta. 17.7 Sanering av förorenad mark har omkring 80 000 förorenade områden i behov av sanering, varav över 1 000 anses utgöra hög risk för människors hälsa och miljö. Detta är en miljöskuld från det förflutna som behöver regleras och ett prioriterat område i budget. 17.8 Ansvarsfull politik för skog Den föregående regeringen ville undandra ytterligare enorma arealer skogsmark från brukande, vilket även sätter ett betydande avtryck i övergångsregeringens budgetförslag. ställer sig inte bakom denna snabba utökning av arealerna skyddad skog. Det är ett ineffektivt sätt att skydda arter, det är ett slöseri med skattemedel, det begränsar möjligheterna till det brukande av skogen som utgör en basverksamhet för en stor del av lantbrukare och en viktig källa till arbetstillfällen på landsbygden, det minskar volymerna av virke tillgängliga för en av våra viktigaste exportindustrigrenar – skogsindustrin, det minskar möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen med biobaserade från skogen och det innebär inte sällan begränsning av skogsägares äganderätt i en grad och på sätt som närmar sig övergrepp. Vi vill ha ett tillfälligt stopp för såväl utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. förordar vi en noggrann utredning av vad som skyddats , vad som kan behöva ytterligare skyddas och vad som är i tillräckligt hög grad skyddat. som arealerna skyddad skog inte utökas, bör även de fall där ersättningsfrågor inte är lösta, kunna slutföras. Viss omfördelning av skyddade arealer kan också komma ifråga, varvid viss areal avförs från skydd, medan annan tillförs. Beträffande nyckelbiotoperna, har dessa genom statens, skogsskötselcertifieringssystemens och skogsföretagens förskyllan kommit att skapa en låsning som drabbar skogsägare, skogsindustri, landsbygd och i förlängningen samhället i stort. Staten bör, lämpligen genom , bidra till att bringa parterna samman för moratoriet och ta fram en lösning. En del av de mycket stora belopp som sparas på att inte utöka arealen skyddad skog ytterligare, bör användas till att ge medel för att stödja skogsägare i utvecklingen av deras skogsbruk i enlighet med den svenska modellen för hänsynsfull skogsskötsel. Vi anslår också extra medel till () för forskning och utveckling inom skogsbruket. Svensk landsbygdspolitik under är ett enormt misslyckande, vilket har inneburit förlorad service och förlorade arbetstillfällen. Över tid har utflyttningen eroderat landsbygdens befolkningsunderlag och bidragit till överhettade bostadsmarknader och överbelastad infrastruktur i storstäderna. En aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik är alltså en nationell angelägenhet. Grunden för en levande landsbygd är ett livskraftigt näringsliv, som genererar arbetstillfällen och skatteintäkter. Men även staten har en viktig funktion för att hela ska hänga samman. De landsbygdsnära näringarna, framförallt jordbruk och skogsbruk, är med sina respektive långa förädlingskedjor av fundamental betydelse inte bara för landsbygden, utan för hela ekonomi. 17.10 Prioritera svenskt jordbruk självförsörjningsgrad, alltså värdet på de livsmedel vi producerar i relation till konsumtionen, har sjunkit dramatiskt sedan EU-inträdet och ligger på , en oacceptabelt låg nivå. vill höja återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk så att svenska bönder ligger på samma (låga) skattenivå som danska bönder. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina danska grannar och anser att det är rimligt att skattenivån kring olika insatsvaror ska vara densamma. budgeterar också för en betesersättning för betande kor på per mjölkko och år. Detta är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden, till följd av ett mer ambitiöst djurskydd och beteskravet. Dessutom stärks finansieringen för genom att ytterligare budgetmedel avsätts för satsningen på en konkurrenskraftig livsmedelssektor. Det ingår i förutsättningarna för jordbruk att vädret varierar . Under ett bygger man upp beredskap att hantera ett sämre år, denna verklighet är lantbrukare väl förtrogna med. En anledning till att konsekvenserna av årets torka blev så allvarliga var att många jordbrukare hade alltför små marginaler för att hantera en kris, vilket i sin tur beror på dålig lönsamhet, generellt sett. Vi poängterar därför att sänkt dieselskatt och betesersättning är permanenta satsningar. sänkning av dieselskatten ger den största positiva förändringen för lantbrukets konkurrenssituation och lönsamhet. Men alla branscher kommer inte att kunna dra stor nytta av den direkt. På kan man förvänta sig att sänkningen sekundärt leder till bl.a. minskade foderpriser, vilket även andra branscher kan dra nytta av. Förändrad offentlig upphandling kommer också att förbättra efterfrågan på svenskt lantbruks produkter och lantbrukets lönsamhet. Men på kort sikt behöver vissa branscher som inte träffas särskilt mycket av vare sig dieselskattesänkningen eller djurvälfärdsersättningen stöd för att företag inte ska gå i konkurs. Det gäller gris-, fjäderfä- och äggproducenter men även andra mindre branscher, som är föremål för ytterligare stöd i budget . 17.12 Fiske och vattenbruk Fisk är ett bra livsmedel. Svenskfångad och svenskodlad fisk uppfyller alla krav på hållbarhet, kvalitet och spårbarhet. Därför bör man agera för att bevara och utveckla den svenska fiskerinäringen i harmoni med långsiktigt hållbara bestånd. budgeterar för ett höjt strukturstöd, för att utveckla och förstärka det svenska fisket. Även vattenbruk, alltså fiskodling, har en utvecklingspotential. Det handlar om att tillföra resurser och stödja den nationella utvecklingsplan som tagits fram av näringen tillsammans med berörda myndigheter. 17.13 Nej till bonus–malus ändrades beskattningen för personbilar så att fordon med högre utsläpp av koldioxid får en högre skatt medan bilar som drivs med elektricitet eller har mycket låga utsläpp av koldioxid får en reducerad skatt eller i vissa fall även en bonus. Förändringarna gäller under fordonets första i trafik och syftar till att stimulera nyinköp av bilar med låga utsläpp. Det är dock inte klarlagt att de bilar som kommer att åtnjuta bonus ger de effekter för klimat eller miljö som utlovats och även om så vore fallet så är kostnadseffektiviteten för att minska utsläpp av växthusgaser mycket låg. Därför avskaffas reformen som går under beteckningen bonus–malus och beskattningen av personbilar återgår till det regelverk som gällde . Den offentligfinansiella effekten blir en förstärkning av statskassan med vilket ökar till enligt (2018:1286). 18.1 Minskat anslag till Sedan budgeten 2013/14 har anslaget till ökat med . Detta trots att den långsiktiga trenden visar att antalet avgjorda regeringsärenden mer eller mindre stått stilla . Vi anser därmed att kan och ska effektivisera sin verksamhet och förordnar därför ett reducerat anslag. ser stora effektivitetsvinster inom den statliga offentliga sektorn. uppgår antalet olika myndigheter till över 400 stycken. som det finns en stor potential med skalfördelar och marginalkostnader vid en översyn av antalet och storleken av de befintliga myndigheterna. För en kostnadseffektiv statsapparat vill vi därför genomföra en översyn av antalet myndigheter och pröva deras behov mot varandra. 19 Skatter och subventioner Den så kallade allmänna löneavgiften inom ramen för de sociala avgifterna på arbete har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystem som den avser finansiera, utan är en extra skattekostnad på arbete, vilken i synnerhet drabbar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör cirka en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på . Allmänna löneavgiften har höjts successivt och ligger på . Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar deras incitament och möjligheter till att nyanställa. vill gå i motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag för de tre första anställda som baseras på ett takbelopp om i lön per anställd. Det skulle motsvara en skattelättnad på för ett småföretag med tre anställda. De företag med en högre lönesumma än 300 000 per anställd eller fler anställda än tre, betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara besparingar för egenföretagare men även kraftiga incitament för att nyanställa. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. Avdrag för den allmänna löneavgiften upp till ett takbelopp på i lön per anställd som gäller för småföretag med upp till tre anställda. 19.2 Slopat sjuklöneansvar för småföretagare ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras. För att undvika tröskeleffekter föreslås att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader . Ett mikroföretag slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal, som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig, kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagare med totalt . Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. Flytta sjuklöneansvaret för småföretag till staten upp till ett takbelopp. 19.3 Avskaffad särskild löneskatt för äldre I budgetpropositionen införde regeringen en särskild löneskatt för äldre som frivilligt eller av ekonomiskt tvång väljer att kvarstanna på arbetsmarknaden. Det var en gravt ogenomtänkt och kontraproduktiv reform. Samtliga långtidsprognoser pekar på att nuvarande pensionssystem inte är hållbart i bemärkelsen att löntagaren får den pension man förväntar sig, såvida individen inte förlänger sitt arbetsliv. Vad gäller den yngsta generationen som träder ut på arbetsmarknaden , alltså 90-talisterna, talar nuvarande trender för att pensionen kommer att uppgå till mindre än hälften av slutlönen[1]. Eftersom den rödgröna regeringen slopade möjligheten till att spara privat till pension är alla blivande pensionärer mer beroende av att det offentliga pensionssystemet också levererar – vilket det enligt samstämmiga prognoser inte kommer att göra. Enkelt uttryckt innebär det att vi behöver arbeta längre alternativt acceptera en betydligt lägre ekonomisk standard vid pension, givet att pensionssystemet ska vara autonomt i förhållande till statsbudgeten. En rimlig utgångspunkt är enligt mening att ge äldre positiva snarare än negativa incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden frivilligt. Att straffbeskatta äldre på arbetsmarknaden är ur denna kontext rent ut sagt vansinnigt. vill därför slopa den särskilda löneskatten på äldre. Det är viktigt att förstå att äldre (i detta fall definierat som 65+) inte är en homogen grupp. Många har haft påfrestande jobb och har svårt att fortsätta arbeta, vilket det offentliga måste respektera och förhålla sig till. Många är väldigt pigga och krya och vill gärna ha en fot kvar på arbetsmarknaden . Detta måste innebära en ökad flexibilitet och en ökad respekt för individen, snarare än ett isolerat fokus på själva pensionsåldern. förespråkar vissa utökade rättigheter för en senior medborgare som väljer att stanna kvar efter ordinarie pensionsålder. I likhet med att vi vill ge vårdnadshavare för små barn möjlighet att arbeta deltid ner till vill göra det möjligt även för äldre att arbeta deltid. Istället för att gå från heltid till ingenting kan man komma överens med arbetsgivaren att arbeta , möjligen för att agera åt en yngre förmåga och därigenom kunna kombinera det bästa av två världar, inklusive en högre pension. RUT-avdraget är ett välbeprövat och i stor utsträckning självfinansierat avdrag som dels har medfört att branscher med mycket svart arbetskraft har blivit lagliga, dels att flera lågutbildade och utrikesfödda getts en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Fördelningspolitiskt så har bidraget framförallt gynnat utrikesfödda kvinnor som har gått från bidrag till arbete och ofta startat egna företag med anställda. budgeterar därför för att utvidga dagens RUT-avdrag till att omfatta nästintill samtliga tjänster som utförs i eller i angränsning till bostaden. Ett omfattande HEM-avdrag medför att komplicerade gränsdragningar undviks, där man exempelvis inte kan få ett avdrag för att flytta möbler på samma våning men däremot kan få det för att flytta mellan våningar. avser även att höja taket på avdraget till för personer samt till för personer . Detta möjliggör dels att familjer ges en större möjlighet att ta del av tjänster så som läxläsning, dels att pensionärer ges en större möjlighet att använda sig av avdraget för att få hjälp med dagliga saker som att laga mat, flytta möbler eller städa. anser att RUT-avdraget men även ROT-avdraget ska begränsas till arbeten utförda inom , till skillnad från dagens situation. De avdragsgilla förmånerna påverkar statsbudgeten och bör därmed rimligen användas för att gynna nationell arbetskraft och kompetens. Höj och utvidga RUT-avdraget till 50 000 för personer samt 100 000 för personer . 19.5 ROT-avdrag för hemlarm vill utvidga dagens ROT-avdrag till att även gälla installation och abonnemang av hemlarm. Det allt osäkrare samhällsklimatet med ett högt antal inbrottsstölder medför att fler bör ges incitament och den ekonomiska möjligheten att installera och använda sig av ett hemlarm. Därför budgeterar vi för en trygghets-ROT. 19.6 Återställ beskattningen av investeringssparkonto och kapitalförsäkring Regeringens straffbeskattning på vanligt folks småsparande genom de två höjningarna av schablonbeloppet på investeringssparkonto och kapitalförsäkring är olycklig ur flera perspektiv. Det blir mindre lönsamt att spara, som lånande är kraftigt skattesubventionerat genom ränteavdragen, vilket i sig är en ohållbar princip. Därutöver skapar det en stor osäkerhet kring en vanlig och populär sparform som nyttjas av knappt två miljoner svenskar att inte bara en utan två gånger höja skatten på den. Dessutom ser många sparformen som ett alternativt pensionssparande, vilket försämras när en allt större avgift går till skatten vilket inte använder den fulla potentialen av den positiva ränta-på-ränta effekten. Det offentliga ålderspensionssystemet levererar inte och framtida pensioner kommer att understiga hälften av slutlönen. Regeringen har tidigare helt slopat möjligheten att spara privat i en pensionsförsäkring, vilket lett till att många istället vänt sig till just kapitalförsäkring eller investeringssparkonto. Med de skattepålagor som regeringen, med passivt stöd från alliansen, har infört samt den osäkerhet som dessa medför för framtiden innebär det att möjligheten att påverka sin egen pension numera är kraftigt begränsad. därför att återställa den senaste skattehöjningen på ISK och Kfsk. Det offentliga ålderspensionssystemet kommer inte att leverera tillräckligt höga pensioner. Dagens 80- och 90-talister kommer i många fall inte att nå upp ens till hälften av sin slutlön i pension. Även om alltfler omfattas av någon slags tjänstepension så kommer även denna grupp att nå upp till endast omkring 60–av slutlönen. Ungefär var fjärde svensk pensionssparade privat när det fanns en sådan möjlighet men många slutade helt när möjligheten försvann. saknas i praktiken helt och hållet möjligheter och incitament att spara till sin egen pension. Det riskerar att leda till stora inkomstklyftor längre fram. var det gamla systemet inte helt optimalt. I princip fanns det bara starka incitament att pensionsspara privat om ens lön låg över någon av brytpunkterna i skatteskalan. Därför föreslår vi ett helt nytt och skattemässigt väldigt gynnsamt system för privat pensionssparande. Enkelt baseras det på hur det nuvarande systemet för tjänstepension är uppbyggt: Inget skatteavdrag sker när själva sparandet äger rum men heller ingen beskattning när man väl tar ut sitt sparkapital i form av pension. Istället utgår en låg schablonbeskattning motsvarande av föregående års statslåneränta , precis som för tjänstepensionen (motsvarande , att jämföra för ett vanligt investeringssparkonto). Pengarna kan tas ut tidigast och om , även det i likhet med tjänstepensionen. Ett premietak sätts som motsvarar ett prisbasbelopp, motsvarande . Systemet är givetvis fullt frivilligt och den som vill gå i pension något tidigare behöver då möjliggöra för detta genom att spara mer intensivt under sin förvärvsarbetande tid. ger det stora incitament till samtliga löntagargrupper (även under 1:a brytpunkten). En person som pensionssparar till sig själv och förvärvsarbetar kommer att öka sin pension med givet normala antaganden om avkastning, vilket i många fall är tillräckligt för att komma upp i av slutlönen i pension. Det ska även finnas möjlighet att spara direkt från födseln, främst då av föräldrar eller mor- och farföräldrar som så vill. Det är rimligt att det finns ett inslag av individuellt ansvar, i synnerhet för dem som vill gå i pension något tidigare, men det förutsätter i sådana fall att politiken tillhandahåller rätt sorts verktyg, möjligheter och incitament. Förslaget väntas minska de statliga intäkterna från konsumtionsskatter med . införde den rödgröna regeringen tillsammans med passivt stöd från Alliansen en förmånsbeskattning på privata sjukvårdsförsäkringar. Förslaget har kommit att beröra upp emot en halv miljon löntagare och egenföretagare. Privata sjukvårdsförsäkringar som ger tillgång till privat sjukvård vid sidan av den ordinarie offentliga vården har medfört en avlastning från vårdköerna. En ökad beskattning på privat sjukvård kan medföra att allt fler väljer att ställa sig i de ordinarie vårdköerna och på så sätt ytterligare belasta den redan problemfyllda offentliga vården med längre väntetider. motsätter sig därför sjukvårdsskatten då vi inte ser dess positiva samhällsekonomiska nytta för en mer jämlik vård. Den så kallade kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik och vitvaror. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till de faktiska omständigheter som skulle kunna leda fram till en exponering av kemikalier. med kemikalieskatten i bruk så vittnar vi om konsekvenserna av den näringslivsfientliga politik som den rödgröna regeringen har infört. En undersökning publicerad av visar på att kemikalieskatten har slagit hårt mot svensk handel med uteblivna intäkter på . Istället så har effekterna av skatten, som uppgår till som högst per vara, medfört att var tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska hemsidor[2]. De uteblivna intäkterna har försämrat förutsättningarna för industriell utveckling och detaljhandel i . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har förflyttat delar av sin verksamhet bort från . Följden blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär mindre intäkter från arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket enligt allt sunt förnuft kommer göra fattigare. 19.10 Nedtrappat ränteavdrag med 1 p.e. Den nuvarande utformningen av ränteavdraget är problematisk på flera sätt, eftersom det är principiellt olyckligt att staten utformar system där man subventionerar lånande medan man straffbeskattar sparande. bidrar det nuvarande systemet till att bygga upp obalanser i den finansiella stabiliteten, just eftersom det blir så billigt att låna. Flertalet tunga instanser som IMF, och det har kritiserat de höga ränteavdragen i samband med den höga skuldsättningen bland svenska hushåll. Däremot gäller det att träda fram oerhört försiktigt, eftersom att helt sonika slopa ränteavdraget vore mycket oklokt. Det vore direkt orättvist mot hushållen: eftersom de har agerat utifrån de av politikerna uppsatta premisserna. skulle det bidra till att orsaka precis det man försöker förhindra – en finansiell kris. anser att varje krona i förändrat ränteavdrag ska växlas mot en inkomstskattelättnad på arbetsinkomster för hushållen. Vårt konkreta förslag går ut på att trappa ner ränteavdragen från nuvarande , alltså med motsvarande , för att därefter göra en grundlig analys av den privata skuldsättningens utveckling och trend. I kombination föreslår vi påtagliga skattesänkningar på arbetsinkomster på motsvarande , som riktas mot låg-/medelinkomsttagare som medför att de allra flesta hushåll blir nettovinnare på reformerna. På decilnivå blir alla vinnare, men vissa enstaka hushåll med mycket höga inkomster (som därmed inte gynnas lika kraftigt av det ökade inkomstintervallet) och mycket hög skuldsättning kan i teorin bli nettoförlorare. Dessa hushåll tenderar dock att inte vara lika känsliga eftersom de har högre marginaler. Sammantaget stärker således modell hushållens ekonomi som den inte riskerar den finansiella stabiliteten. 19.11 Återställande av vissa momssatser Ordinarie momssats i är , men flertalet varor och tjänster har nedsatta momssatser, antingen till , därtill är vissa varor och tjänster helt momsbefriade. Överlag är det mening att en skatteväxling mellan moms och arbetsinkomster vore gynnsam för eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta skatter på arbetsinkomster. Många momsnedsättningar får dessutom karaktären av ett regelrätt branschstöd vilket av uppenbara skäl inte är helt optimalt i en marknadsekonomi. Ett tydligt exempel på sådant är den nedsatta momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på hämtmat. Denna nedsatta, så kallade, krogmoms infördes av den tidigare alliansregeringen i en förhoppning att restaurangbranschen skulle kunna anställa flertalet unga och nyanlända, alltså en regelrätt arbetsmarknadsåtgärd. I en rapport från framkommer dock att 1 000–3 000 nya tjänster skulle skapas av den nedsatta restaurangmomsen, som den belastar de offentliga finanserna med , alltså en genomsnittlig kostnad på 1,8–5,per skapat nytt jobb[3]. I denna budget återställer dessa båda momssatser och använder istället utrymmet åt att sänka skatten på arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare. Vi föreslår även att en parlamentarisk utredning med adjungerade experter tittar vidare på frågan om att ytterligare växla skatter mellan konsumtion och arbetsinkomster och att en sådan utredning främst tar sikte på fördelningspolitiska effekter. Återställ momsen för restaurangbesök och hämtmat. Höjd moms på burkar och plastflaskor.