mot · H6022991 · 2018-11-30 00:00:00 — Reformer för vård, jobb och trygghet – budgetmotion 1 Reformer och resurser för välfärd och trygghet 2 Bedömning av det ekonomiska läget 2.1 Internationella konjunkturen avmattas 2.2 Fortsatt högkonjunktur i men riskerna ökar 3 Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser 5 Fler jobb och mer företagande 5.3 En arbetsmarknad där alla får plats 5.4 Skattelättnader för utsatta grupper på arbetsmarknaden 5.5 Slopa särskild löneskatt för äldre 5.7 Fler platser i yrkesvux 5.8 Fler och bättre nystartsjobb 5.11 Avveckla moderna beredskapsjobb 5.12 Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag 5.15 Lån till körkort 5.16 Fler växande företag 6 Skattesänkningar för alla – mer till de som jobbar 6.1 Höjd brytpunkt och återställt jobbskatteavdrag 6.2 Jobbskatteavdrag för föräldrar 6.3 Främja sparande – sänk skatten på ISK 7.2 Barnomsorgspeng för egna barn införs 7.3 Stärkt pensionsrätt för föräldrar 7.4 Minskade barngrupper i förskolan 7.5 Fritidspeng för barn i familjer med svag ekonomi 7.6 Ökad samverkan mellan fritids och idrottsrörelsen 7.7 Föräldrapenning för nyanlända föräldrar med små barn 7.9 Föräldrastöd och föräldrautbildning 7.10 Familjerådgivning och familjerådgivningscheckar 7.11 Inför sociala utfallskontrakt 8 En hälso- och sjukvård som klarar behoven 8.1 Ökad valfrihet och makt till den enskilde 8.2 Statligt ansvar för sjukvården 8.3 Vårdplatsgaranti inom sjukhusvården 8.4 Trygg vård nära dig genom investering i primärvården 8.5 Fortsatt satsning på regionala cancercenter (RCC) 8.6 Nationell strategi för jämlik sjukvård 8.8 Vårdserviceteam – tid att fokusera på patientens vård 8.9 Trygg förlossningsvård och BB-vård 8.10 En förstärkt barn- och ungdomshälsovård 8.11 Vårdkrisen kräver fler specialistsjuksköterskor 8.12 Stöd till delar av landet 9.1 En nationell krissocialjour och fler familjehem 9.2 Högre assistansersättning i LSS 10 Att åldras i trygghet och värdighet 10.1 Låt fler äldre arbeta 10.2 Sänk skatten på arbetande äldre 10.3 Avskaffa skillnaden i beskattning 10.4 Trygga äldres boende – höj bostadstillägget 10.5 Satsning på personalens kompetens 10.6 Äldreboendegaranti och äldreboendemiljard 10.7 Förbättrad personalkontinuitet inom 10.8 Alla äldre ska ha rätt till hemsjukvård 10.9 Alla kommuner ska erbjuda äldresamtal 10.10 Valfrihet och en värdighetsgaranti i varje kommun 10.12 Stärkt demensvård – nationell demensplan och geriatriska centrum 10.13 Ökat stöd till ideella sektorns insatser för äldre 11 Ett fungerande rättsväsende 11.1 Kraftfull satsning på svensk polis 11.5 Ett reformerat tullverk 12 En skola där ingen lämnas efter 12.1 Speciallärarlyft för stärkt kunskapsutveckling 12.2 Satsningar på elevhälsa 12.3 Inför evidensbaserade antimobbningsprogram 12.4 Förebygg övergrepp mot barn 12.5 Utbildningsträffar för föräldrar 12.6 Satsning på skolor i utsatta områden 12.7 Ökad samverkan mellan fritids och idrottsrörelsen 13 Reformer för fler bostäder 13.1 Avtrappning av ränteavdragen 13.2 Inför förmånligt bospar 14 Försvaret behöver stärkas 14.1 En förstärkt krisberedskap 15 En förbättrad migrations- och integrationspolitik 15.1 Asylprogram: sfi och samhällsorientering direkt 15.2 Permanent lag om tillfälliga uppehållstillstånd 15.4 Synnerligen och särskilt ömmande omständigheter 15.8 Förbättra bostadssituationen för asylsökande och nyanlända 16 Det civila samhället 16.2 Ökat stöd till ideella sektorn för arbete bland äldre 16.3 Ökat skydd i idrottsföreningar mot sexuella övergrepp 16.4 Öka stödet till trossamfunden 16.5 Sänkt skatt på ersättningar till funktionärer i ideella organisationer 17 En landsbygd med självförtroende 17.1 Krisåtgärder till följd av sommarens torka 17.2 Hållbar skattesänkning för jordbruket 17.3 Ränta för försenade jordbruksstöd 17.4 Ersättningar för viltskador 17.5 Trikintest för vildsvin 18 Politiskt ansvar för miljön och klimatet 19 Viktiga infrastruktursatsningar för hela 20 Sammanhållning över gränserna 22 Den offentliga sektorns finanser 23 Förslag till utgiftsramar 24 Beräkning av statsbudgetens inkomster godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i avsnitt 3–20 i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2019–2021 enligt förslaget i tabell 2 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 13 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 14 som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 15 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 16 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar att skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet ska införas från enligt vad som anförs i motionen. beslutar att den särskilda löneskatten för äldre från ska återställas till reglernas utformning före införandet av förslaget i prop. 2015/16:1 enligt vad som anförs i motionen. 1 Reformer och resurser för välfärd och trygghet har stora utmaningar på centrala områden: vården, omsorgen, tryggheten och arbetsmarknadens funktionssätt. I detta läge har haft en utdragen regeringsbildningsprocess i ett komplicerat parlamentariskt läge. Övergångsregeringen har därför framlagt en budgetproposition med utgångspunkt i en prolongering av budget och därutöver ett antal förändringar baserade på väl övervägda principer som tycks ha tillämpats på ett rimligt sätt. Men att principerna för en övergångsbudget är rimliga och arbetet rent budgettekniskt är habilt innebär inte att allt innehåll är bra. Prolongeringarna innebär att tidigare års otillräckliga, onödiga eller direkt olämpliga rödgröna förslag förlängs. Det var en politik som i valet fick en minskad uppslutning och vars främste företrädare – statsminister – röstades bort av efter valet. Övergångsbudgeten för också med sig att oförmågan att göra nödvändiga reformer konserveras för ytterligare tid. har verklighetens samhällsproblem tyvärr inte kunnat pausas i väntan på regeringsbildandet. I några fall har problemen förvärrats. Det går att hävda att det är en ny regering som helt och hållet måste mejsla fram den nya politiken. Det är en rimlig utgångspunkt för en övergångsregering. Men är ingen övergångsriksdag, utan en nyvald riksdag med fulla befogenheter och fullt ansvar för politiken. menar att de trängande reformbehoven gör att nu bör söka gripa möjligheten att agera, även om en ny regering inte kommit på plats, med stor medvetenhet om de restriktioner som sätts upp av såväl praktiska och beredningsmässiga som konstitutionella förhållanden. Därför har vi pläderat för att Alliansen i redan under denna budgetprocess bör försöka möjliggöra ett påbörjat reformarbete i : goda reformer och rätt resurser på plats så snart det är möjligt. För när sjukvårdsköerna växer och ojämlikheten inom vården ökar, behövs både mer resurser och strukturreformer. Vi har en skyldighet att göra allt för att avhjälpa akut köbildning och strukturella problem kring vårdens organisation, samt möta de långsiktiga kompetensförsörjningsbehoven. När vi nu ser tecken på en konjunkturavmattning blir det särskilt angeläget att genomföra strukturellt riktiga reformer på arbetsmarknaden, så att inte det utanförskap som följer i spåren av arbetsmarknadens kraftiga tudelning fördjupas – men också så att kompetensbehov hos näringsliv och offentlig sektor kan mötas. När vi ser en dysfunktionell bostadsmarknad som hämmar kompetensförsörjning, integration, jobb och tillväxt måste kloka och långsiktiga spelregler utformas . Det är inte minst angeläget när vi ser ett vikande byggande. När äldre lider av isolering för att de inte anses sjuka nog att få en äldreboendeplats – och när de som har rätt till en plats ändå inte får en – behövs strukturella grepp och resurser till både trygghetsboenden och särskilda boenden. När det kan vara avgörande för tryggheten i vilket bostadsområde du bor – då behövs fler poliser med bättre villkor och en stärkt rättskedja som når alla delar av samhället. När skolan brister behövs reformer för kunskap. Och när klimatutsläppen inte minskar i den takt som krävs, då måste vi agera. Många reformer kommer ta tid att genomföra. En del kräver omfattande beredning. Men mycket är redan gemensamt förberett av Alliansen, och en del kan påbörjas . I vårt förslag till budget höjs anslagen till sjukhusvården, primärvården och äldreomsorgen kraftigt. Våra reformer syftar till att skapa drivkrafter för kommuner och landsting att förbättra vården och korta köerna genom fler platser. måste staten ta huvudansvaret för sjukvården. vill se satsningar på äldre genom sänkt skatt på pensioner och slutligen borttagen skillnad i beskattning av löntagare och pensionärer. Därtill föreslår vi ett kraftigt förbättrat bostadstillägg och tillskott för att skapa fler platser i anpassade boenden och förbättra äldreomsorgen. För seniorer som vill jobba slopas Socialdemokraternas skattehöjningar och jobbskatten sänks. Äldre behövs med sin kompetens på arbetsmarknaden! Hela rättskedjan måste stärkas för att öka tryggheten – inte minst i utsatta områden och på landsbygden. Fler poliser med bättre villkor är nödvändigt, men också mer resurser till åklagar- och domstolsväsendet samt till kriminalvården. Familjer behöver möjligheter till mer tid tillsammans och förbättrad ekonomi, men de behöver också känna större trygghet när barnen är i förskolan eller skolan. Därför föreslår vi skattelättnader för föräldrar som jobbar, ökat stöd till ekonomiskt utsatta barnfamiljer, föräldrastödjande utbildningar, mer flexibel föräldraförsäkring och ökade tjänstledighetsmöjligheter för föräldrar till barn i skolåldern, men också minskade barngrupper i förskolan och satsningar på elevhälsan och barn- och ungdomspsykiatrin. För att bryta tudelningen på arbetsmarknaden föreslår vi tillsammans med övriga allianspartier en ny anställningsform – inträdesjobb – att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form läggs ned samt att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. Utsatta grupper som unga, nyanlända och långtidsarbetslösa får med politik särskilda inkomstskattesänkningar som gör att det blir mer lönsamt att ta ett jobb – kanske till lägre ingångslön om så krävs. Vi föreslår också breda skattesänkningar som uppmuntrar till jobb och sänker marginalskatter, samt skattesänkningar och stöd för att stärka barnfamiljers och pensionärers ekonomi. Vi sänker också skatten på sparande och återinför skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer för att stärka civilsamhällets möjligheter att hjälpa behövande. Genom reformer och resurser för ett välfärdslöfte att lita på vill skapa ett tryggare och varmare samhälle, där alla får möjlighet att jobba av sin förmåga, där familjer har mer tid för varandra och där vården och omsorgen finns för alla när den behövs. 2 Bedömning av det ekonomiska läget Svensk ekonomi är stark. Men efter en lång högkonjunktur menar allt fler bedömare att den ekonomiska tillväxten har nått sin topp och sakta kommer tappa fart. Frånvaron av strukturellt riktiga reformer gör att problem i ekonomin kan komma att förstärkas när ekonomin vänder ned. Reformtempot blir därför centralt för kommande regering. I sin vårmotion 2018 anförde allianspartierna: Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. Det är tydligt att högkonjunkturen inte kommer alla till del. är bristen på arbetskraft stor, inte minst i offentlig sektor. Prognoser pekar på att tillväxten per capita framöver blir lägre än i jämförbara länder. Konjunkturen i omvärlden ser ut att stärkas ytterligare framöver. Det finns dock betydande risker för ett sämre scenario. Efter att infört importtullar på stål och aluminium och landets handelspartner svarat med motåtgärder finns det en risk för ett omfattande handelskrig. Minskad handel riskerar att skada ett litet exportberoende land som . Effekterna av brexit kan fortfarande bli mer omfattande än befarat, och risken för en sämre utveckling i kvarstår. har bl.a. bristen på arbetskraft ökat och handelskriget mellan och dess främsta handelspartners eskalerat. har infört tullar mot EU-länderna och har responderat med att införa tullar och sanktioner mot amerikanska handelsvaror. Situationen rörande utträde ur EU är fortfarande oklar men det faktiska stoppdatumet närmar sig och en eventuell ”hård brexit”, utan avtal, kan få dramatiska konsekvenser för ekonomier. Men även med ett avtal på plats riskerar att påverkas negativt då vi dels har stor handel med , dels har stora utbyten i övrigt – inte minst vad gäller arbetskraft och dels så förvinner en likasinnad i EU-kretsen när det gäller synen på frihandel och konkurrenskraft, vilket kan påverka tillväxtmöjligheter . Tillväxten i tillgångspriser har mattats av. Börserna runt om i världen har varit mer volatila inför oron för den globala konjunkturen. I har bostadspriserna fallit något och de finansiella aktörerna har blivit mer restriktiva med sin utlåning, vilket tillsammans med hårdare amorteringskrav har bidragit till minskad försäljning och minskad rörlighet på bostadsmarknaden. En eventuell konjunkturnedgång i omvärlden kommer påverka , som står inför en rad utmaningar. Problemen på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden och risken för förlorad konkurrenskraft gör det särskilt angeläget med nya strukturreformer för att klara en god utveckling framöver. 2.1 Internationella konjunkturen avmattas Den globala tillväxten har varit väsentligt starkare än den svenska. Tillväxttakten har varit . syns tendenser till att konjunkturen också globalt nått sin topp, vilket gör att tillväxttakten avmattas . Allianspartierna anförde i sin vårmotion: Tillväxten understöds av inriktningen på penningpolitiken och finanspolitiken. Den mycket expansiva penningpolitiken förväntas normaliseras långsamt, som bedömer att finanspolitiken blir mer expansiv 2019, drivet framför allt av utvecklingen i och . Globala förtroendeindikatorer, som exempelvis inköpschefsindex, visar på fortsatt stark utveckling. Sentimentet har dock försvagats , vilket skulle kunna indikera att konjunkturen närmar sig toppen. Det gäller framför allt , som ligger långt fram i konjunkturen och där arbetslösheten ligger på samma nivå som vid tidigare konjunkturtoppar och penningpolitiken långsamt har förts i en något mindre expansiv riktning. bedömningar pekar på att den expansiva finanspolitiken, med skattesänkningar och utgiftsökningar, troligen bidrar till stark tillväxt också . innebär de stora budgetunderskotten och den betydande och växande amerikanska statsskulden en risk framöver. Skulle handelspolitik utvecklas till ett storskaligt handelskrig kan också tillväxtförutsättningarna försämras betydligt. Figur 1 Tillväxtutveckling (2018–2023) i världen, euroområdet, , och Källa: IMF. Sammanfattningsvis är den internationella konjunkturen stark och uppgången bred, men det finns fortfarande osäkerhet och den långsiktiga tillväxtpotentialen kan vara lägre . För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. framhåller vikten av att undvika alltför procyklisk finanspolitik i detta läge. Det är också viktigt för välståndsutvecklingen att ett internationellt handelskrig undviks och att handel och investeringar över gränserna i stället underlättas. 2.2 Fortsatt högkonjunktur i men riskerna ökar Högkonjunkturen fortsätter men mattas av något 2019 och framåt enligt prognoserna. Enligt senaste konjunkturbarometer är företagen fortsatt positiva till efterfrågebilden, där en stark omvärld bidrar till att dämpa det inhemska tillväxttappet. gör bedömningen att tillväxten stannar av på de kommande tre åren. Det är en nedgång års förväntade tillväxttakt på . Allianspartierna anförde i sin vårmotion 2018: Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdraget, låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. till befolkningsökningen har dock konsumtionen per invånare utvecklats svagt med svaga jämfört med ett snitt på . I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. går arbetslösheten ner till enligt , klart under jämviktsarbetslösheten på . Den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer också att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Bristen på lediga resurser har ökat och både och Arbetsförmedlingen räknar med att arbetslösheten bottnar på strax . Det är högre än tidigare konjunkturtoppar. Resursutnyttjandet i industrin är på mycket höga nivåer och detsamma gäller för arbetsmarknaden som helhet. Både privat och offentlig sektor har svårt att rekrytera. finns flera skäl till oro för tillväxten. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kan komma att bli låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras. Förklaringarna till den lägre globala produktivitetstillväxten varierar något. Det kan vara en kvardröjande effekt av finanskrisen, eller en konsekvens av en pågående strukturomvandling från mer till mindre kapitalintensiva branscher, eller helt enkelt att innovationstempot minskat på allt mer reglerade marknader. Det finns även betydande ekonomisk-politiska risker framför oss, som gör den svenska ekonomin sårbar. Förutom risker i omvärlden finns det också specifika svenska risker. Nedgången på bostadsmarknaden ser nu ut att ha bedarrat men priserna är fortfarande höga i många segment och det är inte omöjligt att priskorrigeringen får förnyad fart. Det mesta tyder på att både hushållen och bankerna har tillräckliga marginaler för att klara åtminstone en måttlig nedgång, men en sådan skulle ändå dämpa efterfrågan i ekonomin och kunna medföra betydande realekonomiska effekter. Redan nu finns det indikationer på att nybyggnationen av bostäder har minskat. Dessutom finns det en stor osäkerhet kring hur väl integrationen kommer att fungera när en stor del av dem som sökte asyl i till 2016 kommer in på arbetsmarknaden. Om inte integrationen förbättras finns det en stor risk för ett större, permanent utanförskap med högre jämviktsarbetslöshet och sämre offentliga finanser. Reformbehovet är särskilt påtagligt i ljuset av att ser ut att utvecklas sämre än jämförbara länder . På lång sikt avgörs vår välståndsutveckling dels av teknikutvecklingen i världen i stort, alltså hur den så kallade teknikfronten utvecklas, samt hur nära vi ligger denna teknikfront. Som ett litet land har svårt att påverka den globala teknikutvecklingen annat än i vissa begränsade sektorer. Däremot kan vi påverka hur snabbt tar till sig ny teknik och hur väl de befintliga resurserna utnyttjas. Att produktivitetsutvecklingen i världsekonomin har varit svag det är ett problem också för , men något som vi har väldigt svårt att påverka. Att dock verkar ha tappat mark – vad gäller utvecklingen av tillväxt per capita – i förhållande till andra liknande länder och att denna negativa utveckling ser ut att fortsätta är däremot ett politiskt misslyckande. För att bryta denna utveckling krävs en ny regering som prioriterar jobb, tillväxt, företagande och konkurrenskraft. Utvecklingen på arbetsmarknaden visar också behov av reformer. Trots högkonjunktur är arbetslösheten förhållandevis hög. ligger nu på 18:e plats i statistiken över arbetslösheten i EU. När den tidigare rödgröna regeringen tog över 2014 var på plats 10, enligt siffror från . Den tidigare rödgröna regeringens huvudmål om lägsta arbetslöshet ter sig allt mer fjärran. Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas i hög grad av att antalet nyanlända i ökat. Att antalet som står till arbetsmarknadens förfogande ökar mycket behöver i sig inte vara ett problem. Det stora problemet uppstår när dessa personer står alltför långt ifrån arbetsmarknaden och hamnar i utanförskap. Om dessa personer i stället står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Det finns positiva tecken. En viktig del i att arbetskraftsdeltagandet ökat med 300 000 fler personer än väntat, mycket till följd av Alliansens reformer, är att arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda nu är lika stort som för inrikes födda. Delvis beror det på att de utrikes födda är yngre, men det är fortfarande en positiv utveckling. Dessutom har nära två tredjedelar av sysselsättningsökningen bestått av utrikes födda. Problemet i är dock att arbetslösheten för utrikes födda är högre än i den förra högkonjunkturen och en stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och personer med funktionsnedsättning. Normalt brukar ett ökat arbetskraftsdeltagande till slut också innebära att fler får jobb. Risken nu är att detta samband inte gäller fullt ut. Svårigheterna för de med utsatt ställning att ta sig in på arbetsmarknaden beror på höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, att utbildningsnivåerna inte alltid matchar arbetsmarknadens krav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav samt dålig tillgång på bostäder. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Behovet av reformer är uppenbart. Detta gäller alltjämt och när konjunkturen viker riskerar etableringstiderna att öka igen, på samma sätt som skett i tidigare nedgångar. 3 Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser klarade den ekonomiska nedgången i finanskrisens spår bättre än de allra flesta jämförbara länder. Avgörande skäl till att vi klarade krisen väl var dels det finanspolitiska ramverket, inklusive överskottsmålet, och dels alliansregeringens återhållsamhet, med överskott på av BNP . Det medförde att , till skillnad från många andra EU-länder, gick in i finanskrisen med tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Det var nödvändigt för att kunna stimulera ekonomin under lågkonjunkturen utan att uthålligheten i de offentliga finanserna ifrågasattes. I kombination med en effektiv stabiliseringspolitik och reformer som gjorde att relativt snart efter den djupaste krisen fick en jämförelsevis god BNP-tillväxt och en ökande sysselsättning innebar dessa säkerhetsmarginaler att klarade sig bättre än de flesta andra länder. En försiktig inriktning på finanspolitiken i högkonjunktur ger ett land större möjligheter att klara den efterföljande lågkonjunkturen. Det är nu centralt att visa politiskt ledarskap och även fortsättningsvis värna svensk ekonomi. Även om den svenska statsskulden är låg har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan ändras om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Medan statsskuld fortsatt ligger på en låg nivå, har skuldnivåerna i eurozonen skenat och ligger nu på av BNP.