mot · H6022934 · 2018-11-30 00:00:00 — Att dock verkar ha tappat mark – vad gäller utvecklingen av tillväxt per capita – i förhållande till andra liknande länder och att denna negativa utveckling ser ut att fortsätta är däremot ett politiskt misslyckande. Enligt höstprognos kommer fortsatt ligga i botten när det gäller tillväxt per capita. För att bryta denna utveckling krävs en ny regering som prioriterar jobb, tillväxt och företagande. Figur 1 Genomsnittlig årlig tillväxt BNP/capita 2018–2020 Källa: höstprognos 2018. 2.3 En tudelad arbetsmarknad där utanförskapet biter sig fast trots högkonjunkturen befinner sig på toppen av en ovanlig högkonjunktur. De strukturella obalanserna på arbetsmarknaden ökar trots den starka ekonomiska utvecklingen. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Det är då vi har möjlighet att nå full sysselsättning. präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Dessutom ökar antalet arbetssökande i utsatt ställning, enligt Arbetsförmedlingen. Det syns också i de aggregerade siffrorna. Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas i hög grad av att antalet nyanlända i ökat. Att antalet som står till arbetsmarknadens förfogande ökar mycket behöver i sig inte vara ett problem. Det stora problemet uppstår när dessa personer står alltför långt ifrån arbetsmarknaden och hamnar i utanförskap. Om dessa personer i stället står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Det finns positiva tecken. En viktig del i att arbetskraftsdeltagandet ökat med 300 000 fler personer än väntat, mycket till följd av Alliansens tidigare reformer, är att arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda nu är lika stort som för inrikes födda. Delvis beror det på att de utrikes födda är yngre, men det är fortfarande en positiv utveckling. Dessutom har nära två tredjedelar av sysselsättningsökningen bestått av utrikes födda. Problemet i är dock att arbetslösheten för utrikes födda är högre än i den förra högkonjunkturen och en stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning samt äldre och personer med funktionsnedsättning. Normalt brukar ett ökat arbetskraftsdeltagande till slut också innebära att fler får jobb. Risken nu är att detta samband inte gäller fullt ut. Svårigheterna för dem med utsatt ställning att ta sig in på arbetsmarknaden beror på höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, att utbildningsnivåerna inte alltid matchar arbetsmarknadens krav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav samt bristande tillgång på bostäder. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Behovet av reformer är uppenbart. Det går inte snabbare att etablera sig nu än 2005. Det tar fortfarande innan hälften av de nyanlända har ett jobb och än tar det att få en heltidsanställning. När konjunkturen nu viker riskerar etableringstiderna att öka igen, liksom i tidigare nedgångar. 3 Riktlinjer för den ekonomiska politiken politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. 3.1 Inriktning på finans- och budgetpolitiken 3.1.1 En ansvarsfull ekonomisk politik Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunktursvängningarna. Hög arbetslöshet kan i sig leda till ökad arbetslöshet längre fram. För att kunna driva en aktiv stabiliseringspolitik som mildrar effekterna för de mest utsatta, dämpar uppgången i arbetslöshet och undviker besparingar i lågkonjunktur krävs betydande överskott i högkonjunktur. Lågkonjunkturer och kriser slår alltid hårdast mot dem som redan är mest utsatta och i störst behov av att välfärden fungerar samt en trygg ekonomi. Ett avgörande skäl till att klarade den senaste finanskrisen väl var bland annat alliansregeringens återhållsamhet, med överskott på av bnp . Det medförde att , till skillnad från många andra jämförbara europeiska länder, gick in i finanskrisen med tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Detta innebar i sin tur att kunde motverka nedgången med aktiva insatser utan att uthålligheten i de offentliga finanserna ifrågasattes. Vi behövde därför inte, till skillnad från exempelvis och länderna i , bedriva åtstramningspolitik i lågkonjunkturen. En försiktig och återhållsam inriktning på finanspolitiken i högkonjunktur ger ett land större möjligheter att klara den efterföljande lågkonjunkturen. Även om den svenska statsskulden är låg har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan öka om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Medan statsskuld fortsatt ligger på en låg nivå har skuldnivåerna i jämförbara länder skenat och ligger nu på av bnp. Många i övrigt välskötta länder fick hantera dramatiska ökningar; exempelvis och (över 20 procentenheters ökning av statsskulden), (), () och (). välkomnar därför den överenskommelse som slutits mellan sju partier i om ett nytt finanspolitiskt ramverk. Överenskommelsen innebär att Alliansens strama linje, med fortsatt fokus på ansvar för de offentliga finanserna och beredskap för nya kriser, har fått gehör. Principen om överskott i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel ligger fast, och kompletteras med ett nytt skuldankare. Överskottet i offentliga finanser ska uppgå till i genomsnitt en tredjedels procent av bnp över en konjunkturcykel, och nivån på Maastrichtskulden ska nå av bnp. Med det nya finanspolitiska ramverket säkerställs dels att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt, dels att den totala skuldnivån ska vara så pass låg att tillräckliga marginaler finns för att understödja ekonomin när nästa kris slår till. Att överskottsmålet är formulerat över en konjunkturcykel innebär att det finansiella sparandet bör ligga under en tredjedels procent av bnp när resursutnyttjandet är lågt, och över en tredjedels procent när resursutnyttjandet är högt. Därigenom är överskottsmålet förenligt med en finanspolitik som motverkar konjunktursvängningar. På så sätt kan hållbara offentliga finanser säkras på både kort och lång sikt, som finanspolitiken har utrymme att dämpa konjunktursvängningar i ekonomin. 3.1.2 En väl avvägd finanspolitisk inriktning Budgetmotionen läggs på toppen av en högkonjunktur – tillväxten väntas mattas av, både i och internationellt – och i ser också arbetslösheten ut att ha bottnat. I vissa delar av ekonomin har nedgången redan börjat. Framför allt gäller det bostadsinvesteringarna som sjunkit tillbaka till följd av en minskad efterfrågan på nya bostäder. är resursutnyttjandet högt, bnp-gapet är det näst största , och bristen på arbetskraft betydande. I högkonjunktur finns det möjlighet att bygga upp buffertar och säkerhetsmarginaler för att i första hand ha möjlighet att låta automatiska stabilisatorer verka fullt ut och, om krisen blir djupare, vidta aktiva stabiliseringspolitiska åtgärder för att begränsa krisens djup och längd. Det är bland annat i detta läge, för länder som har den möjligheten. Teoretiskt ska måttet på strukturellt sparande ta hänsyn till konjunktureffekter och finanspolitiken bör då i alla lägen sikta på överskottsmålet ⅓ procent av bnp. I praktiken är strukturellt sparande ett mått med betydande osäkerhet. Strukturellt sparande mäts som konjunkturjusterat sparande som andel av potentiell bnp. Inga av dessa mått kan observeras, utan båda är bedömningar utifrån vad prognosmakare tror om konjunkturcykeln, offentliga finansers konjunkturkänslighet och ekonomins långsiktiga tillväxtpotential. Därför finns det ingen konsensus kring hur stort strukturellt sparande är. Bedömningarna sträcker sig från till av bnp, beroende på prognosmakare. Trots högkonjunkturen har den tidigare regeringen bedrivit en omotiverat expansiv finanspolitik. Strukturellt sparande, finansiellt sparande justerat för konjunkturen, har försvagats. Det gör att har alltför lågt sparande, vilket gör att vi riskerar att gå in i nästa lågkonjunktur med otillräckligt handlingsutrymme. Skulle genomgå en lågkonjunktur som medför ett försämrat sparande motsvarande det som skedde under tidigare lågkonjunkturer riskerar de offentliga finanserna att försvagas till ett sparande ner mot minus . Den ekonomiska politiken kan ofta ha svårt att begränsa en nedgångs storlek men den har möjlighet att styra hur väl förberedda vi är inför sämre ekonomiska tider. Behovet förstärks av att penningpolitiken nu är så expansiv. Normalt faller ansvaret för att stabilisera ekonomin med aktiva åtgärder främst på penningpolitiken. Den har dock begränsade möjligheter till ytterligare stimulanser. Om skulle gå in i en lågkonjunktur innan penningpolitiken hinner normaliseras kommer finanspolitiken behöva axla ett större stabiliseringspolitiskt ansvar. I en kris behöver sysselsättningen stöttas. Inte minst bör det ske genom mer resurser till kommunerna för att undvika uppsägningar. I linje med budgetramverket ska de offentliga finanserna kunna svänga med konjunkturen utan att förtroendet påverkas och skulden eller underskotten når nivåer som blir problematiska. För att kunna möta en kommande kris måste offentliga finanser stärkas i goda tider. Det är därför problematiskt att finanspolitiken har varit alltför expansiv. budget var underfinansierad med och 2018 genomfördes ofinansierade reformer på . Den dåvarande regeringen framhöll också att inriktningen med höjda bidrag, i stället för sänkta skatter på arbete, på kort sikt kan vara mer stimulerande. Detta är anmärkningsvärt. I stället för att förstärka den långsiktiga tillväxtpotentialen i svensk ekonomi har reformutrymmet använts till ökade utgifter samt kortsiktiga och procykliska stimulanser. Att på toppen av en kraftig högkonjunktur bedriva en politik utformad för att stimulera ekonomin under en lågkonjunktur är inte ansvarsfullt. konstaterade i sin senaste rapport att den förda politiken stimulerar högkonjunkturen och minskar utrymmet för framtida konjunkturstabiliserande åtgärder. Rådet skriver vidare: Vi kan konstatera att regeringens finanspolitik under har försvagat det offentliga finansiella sparandet trots att det råder högkonjunktur. Denna politik fortsätter och förstärks i BP18 och Vårändringsbudgeten 2018. Detta är inte i linje med de riktlinjer för finanspolitiken som återfinns i såväl den gamla som den nya ramverksskrivelsen. Dessa riktlinjer har utformats så att det ska vara möjligt att bedriva en aktiv finanspolitik och nå överskottsmålet. I den politiska överenskommelse som låg till grund för revideringen av det finanspolitiska ramverket , är det tydligt att överskottsmålet endast kan nås om en aktiv konjunkturstabiliserande finanspolitik i en lågkonjunktur motsvaras av aktiva konsoliderande åtgärder när resursutnyttjandet är högt i en högkonjunktur. Vi menar att regeringen under nuvarande högkonjunktur i allt för stor utsträckning har bortsett ifrån överskottsmålet vid konjunkturanpassningen av finanspolitiken. Den oförsiktiga finanspolitiken som förts är dock ett faktum och det är lite som talar för att svensk ekonomi , på väg in i en avmattning, skulle gynnas av en åtstramande politik. Ekonomin i stort gynnas generellt inte av tvära kast i finanspolitiken. Återgången till en väl avvägd bana för offentliga finanser behöver därför ske gradvis. Detta särskilt när den politiska osäkerheten är större än normalt. En större omläggning av finanspolitiken genom beslut till följd av en riksdagsmotion skulle därför riskera att göra mer skada än nytta. Dessutom är det inte uppenbart att ekonomin i detta läge behöver en åtstramande inriktning. konstaterar i årets rapport att det finns få tecken på att löner och priser generellt sett är på väg att stiga för snabbt. Faktorer som fortsatt högt hushållssparande och överskott i bytesbalansen tyder inte heller på att det finns problematiska obalanser i ekonomin. Vi förespråkar därför inte en kraftig åtstramning av finanspolitiken. De ekonomiska utfallen när rådets rapport publicerades stärker slutsatsen att en kraftig åtstramning vore fel inriktning. Det råder också betydande osäkerhet kring framförallt utvecklingen på bostadsmarknaden och hur hushållen kommer att reagera när räntorna börjar normaliseras . En allt för åtstramande inriktning som ekonomin försvagas riskerar att bli procyklisk, alltså att förstärka nedgången ytterligare. Det faktum att den förra regeringen fört en procyklisk politik med stimulanser i högkonjunktur betyder således inte att det är rätt med åtstramningar i nedgången. Det faktum att har genomlevt fyra förlorade år när det kommer till reformpolitiken medför att behovet av reformer är stort. Polisen behöver ökade resurser nu för att återställa förtroendet för kärnstaten. Försvaret behöver stärkas nu till följd av det försämrade säkerhetsläget. Välfärden behöver ökade resurser för att kunna klara sitt uppdrag. Behovet av en stärkt arbetslinje där det blir mer lönsamt att gå från bidrag till arbete eller från deltid till heltid växer när konjunkturen vänder ner som bristen på kompetens är större . Den finanspolitiska inriktningen blir därför en avvägning mellan behoven att nu bygga upp större säkerhetsmarginaler och de akuta behov som står inför. Sammantaget bedömer att återgången till ett starkare sparande som mer ligger i linje med överskottsmålet bör inledas , men att åtstramningen bör vara begränsad givet den avmattning som står för dörren. Ett reformutrymme på bedöms därför vara väl avvägt. Det medför ett finansiellt sparande på , vilket innebär ett strukturellt sparande på . Då huvuddelen av reformerna är finansierade genom omprioriteringar av det statliga åtagandet möjliggör denna inriktning både en förstärkning av offentliga finanser och betydande resurser för att återupprätta kärnstaten och stärka arbetslinjen. blir den finanspolitiska åtstramningen begränsad i ett osäkert konjunkturläge. Figur 2 Bana för offentliga finanser –0,5 beräknas sparandet bli av bnp och är motsvarande siffror . Sparandet 2020 och 2021 tar höjd för de förstärkningar av försvaret och polisen som respektive myndighet har efterfrågat, och möjliggör också för staten att genomföra de tillväxtfrämjande investeringar i infrastruktur och forskning som har aviserats men som inte finns med i budgetmotionen . Överskotten 2020 och 2021 är så stora att den kommande regeringen ändå har goda möjligheter att genomföra sina prioriterade reformer och förbättra måluppfyllandet för överskottsmålet. Utgiftstaket utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan slutligen blir beror bland annat på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, till exempel till följd av ökningar av volymer i de rättighetsbaserade transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. Figur 3 förslag till utgiftstak Budgeteringsmarginal, % av takbegränsade utgifter Utgiftstak som andel av bnp Den här budgetmotionen är förankrad i den gemensamma reformagenda som Alliansens partier gick till val på. Det är en budget som tar tag i våra svenska samhällsproblem här och och tar borgerliga och liberala reformer från ord till handling. Svensk ekonomi har gått på högvarv. som det politiska reformarbetet i princip stått helt still. Enligt når den svenska konjunkturen sin topp och bnp-tillväxten bromsar in . står sämre rustat än vi borde. Med den här budgetmotionen ger vi en ny riktning, som bryter med de senaste årens reformtrötthet. I figur 4 anges de större prioriterade reformerna i budgetmotion. Den stora omfattningen på reformer förklaras framför allt av att justeringar görs till följd av de principer som gällt för utformningen av budgetpropositionen. Det sammantagna finansiella sparandet över budgetperioden ligger i linje med den bana för finansiellt sparande som presenterades på . I figur 5 anges de större prioriterade reformer som ligger i linje med budgetpropositionen. Figur 4 Prioriterade reformer i budgetmotion prioriterade reformer i förhållande till budgetpropositionen Sänkta anställningskostnader för äldre som arbetar Färre ska betala statlig inkomstskatt Underlätta för entreprenörers generationsskiften Övriga förslag inklusive justeringar till följd av budgetprinciperna 10 000 fler polisanställda Höjda polislöner och betald polisutbildning Stärkta rättsvårdande myndigheter och stärkt polisiär förmåga Övriga förslag inklusive justeringar till följd av budgetprinciperna Bättre villkor för specialistsjuksköterskor Övriga förslag inklusive justeringar till följd av budgetprinciperna Skola, bildning och kultur Fler karriärlärare och lärarassistenter Fler utbildningsplatser inklusive justering av budgetprinciperna Utökad samhällsorientering och stärkt validering Renare hav, sjöar och vattendrag Utökat klimatbistånd och klimatinvesteringar Teknikneutral laddinfrastruktur och ökad miljöforskning Justeringar till följd av budgetprinciperna Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik Övriga försvarsmyndigheter inklusive justeringar till följd av budgetprinciperna Förbättrade villkor för lantbrukare Frysning av överindexering av bensin- och dieselskatt Förbättrad infrastruktur samt justering till följd av budgetprinciperna Ett att växa upp och åldras i Sänkt skatt för alla pensionärer, utöver förslaget i BP19 Ökade resurser till välfärden Varav till följd av justeringar av anslagsökningar som återfanns i BP18 Övriga minskningar av myndighetsanslag m.m. Omprioriteringar skola, omsorg och sjukvård Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgifter Summa finansiering och budgetförstärkningar Figur 5 Större reformer i linje med budgetpropositionen Större reformer i linje med budgetpropositionen Ett att växa upp och åldras i Sänkt skatt för pensionärer 3.2.1 Reformer för jobb och tillväxt förväntas ha lägre tillväxt per invånare än så gott som alla andra EU-länder. Detta trots att många faktorer talar för : en välutbildad och teknikvan befolkning, ett innovativt näringsliv och betydande investeringar i forskning och utveckling. är en liten exportberoende och konjunkturkänslig ekonomi. Därmed är vi särskilt utsatta i en turbulent världsekonomi. Stabila statsfinanser – där överskottsmålet värnas för sämre tider – tillsammans med reformer för ökad sysselsättning och starkare tillväxt är därför den självklara basen för ekonomiska politik. Att långsiktigt stärka konkurrenskraft förutsätter också en effektiv och ambitiös klimatpolitik. ska vara ett föregångsland och satsar därför på klimatforskning och infrastruktur för ett fossilfritt samhälle. behöver det internationella klimatarbetet stärkas. tillväxtutmaningar måste också ses i ljuset av ökad internationell konkurrens. Kostnaderna för en politik som straffar företagande och arbete, utbildning och ansträngning blir allt högre. behöver i stället en politik som underlättar för företagande och entreprenörskap. Det är en långsiktig uppgift där senare års stora skattehöjningar måste få ett slut. långsiktiga tillväxtförmåga bygger inte minst på att vi är ett land där det lönar sig att arbeta och att välja de mest krävande utbildningarna. Dagens höga marginalskatter straffar dem som gör det. Det har vi inte råd med. Därför föreslår vi att färre ska betala höga marginalskatter. Vi vill också ta steg för att avskaffa värnskatten. Principen om ”hälften kvar” hade brett stöd . Det borde den ha även . De som kan och vill jobba ska också göra det. Så är det inte . Bidragsförsörjning leder till utanförskap, men också till lägre tillväxt och högre skatter. Vi utökar därför jobbskatteavdraget så att det lönar sig bättre för fler att gå från bidrag till arbete. Ett tredubblat RUT-avdrag bidrar till att skapa fler enklare jobb. Men det ska också löna sig att ha arbetat. I vår budget får alla pensionärer sänkt skatt, inklusive den miljon pensionärer som har lägst pension. Vår skattesänkning för pensionärer uppgår till 2019 och vi vill sänka skatten ytterligare för pensionärer . Det grundläggande samhällskontraktet mellan stat och medborgare bygger på ömsesidighet. Medborgarna förväntar sig att det offentliga upprätthåller lag, ordning och trygghet i samhället. Ser till att det finns bra välfärdstjänster inom vård och skola, och pålitliga ekonomiska trygghetssystem när man inte kan jobba. För allt detta betalar vi skatt. Det finns allt fler tecken på att samhällskontraktet sviktar. Polistätheten har sjunkit till den lägsta . Vårdköerna har fördubblats. Var sjätte elev lämnar utan fullständiga betyg. Den utvecklingen måste nu brytas. Staten behöver klara sina grundläggande uppgifter. Så länge den inte gör det måste annat prioriteras ned eller bort. För att stärka försvaret tillförs i budgetmotionen sammanlagt till försvaret –2021, varav tillförs . Upptrappningen till försvarsinvesteringar på av bnp inleds. Vi förstärker för att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. Viktiga delar i detta är höjda polislöner och betald polisutbildning. Våra förslag ökar tillgängligheten till sjukvården oavsett var man bor. Vi stärker kunskapsfokus i skolan, med fler skoltimmar och fler lärarassistenter. ökar vi resurserna till välfärden med till kommuner och landsting. När det gäller tillskott efter 2019 så kommer de att villkoras så att alla kommuner använder pengarna effektivt och arbetar för minskade bidragskostnader och bättre integration. 3.2.3 ska hålla ihop ska vara ett jämlikt samhälle med god sammanhållning. Vi accepterar inte utanförskap och segregation. Arbetslinjen ska gälla alla, skolan ska bli den språngbräda för social rörlighet som gör att alla barn får sina egna chanser, och de som är nyanlända ska lära sig svenska språket och komma in i vårt samhälle. Men är också ett land med långa avstånd. Den tidigare regeringens skattehöjningar för drivmedel slår hårt. Vi vill avskaffa överindexeringen av drivmedelsskatter och tar nu steg i den riktningen. Vi stoppar den rödgröna regeringens dieselskattehöjning för lantbruket. Vi tar nya steg för en god infrastruktur i hela landet, med ökade resurser till väg- och järnvägsunderhåll och satsningar på bredbandsutbyggnad. 3.2.4 En fungerande och långsiktig migrations- och integrationspolitik vill ha en parlamentarisk utredning för att skapa en långsiktigt hållbar och brett respekterad migrationspolitik. Till dess att en ny permanent lagstiftning finns på plats behöver den tillfälliga lagen, som löper ut , förlängas. Detta kan inte vänta. Hur nyanlända integreras i det svenska samhället kommer att prägla . Det är en ödesfråga. Jobben och språket är helt avgörande delar i detta. Vi vill ha en särskild språkförskola för de barn som växer upp i familjer som inte talar svenska. Med vår budgetmotion kan lägga grunden för det reformprogram som kommer att behövas . Det måste bli ett långsiktigt och uthålligt arbete.