mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — Det finns fortfarande mycket kvar att göra innan har en välfungerande struktur för att förebygga våldsbejakande extremism, och de anslag som föreslås i övergångsregeringens budgetproposition kommer inte att räcka. Liberalerna ökar anslaget för statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhällesorganisationer och kommuner mot våldsbejakande extremism under anslag 6:1 med . Extremismen i sina olika skepnader är ett påtagligt hot mot vissa religiösa minoriteter och deras samfundsverksamheter. Det gäller i synnerhet den judiska minoriteten, men även mot många moskéer finns en hotbild. Säkerhetsarbetet för att skydda de utsatta trossamfunden och säkra rätten till en fri religionsutövning behöver förstärkas. Liberalerna anvisar ytterligare under anslag 6:1 för att bygga ut arbetet med säkerhet för trossamfund. Principerna för en övergångsbudget gör att har föreslagits få samma anslag 2019 som 2018, trots att kostnaderna för att genomföra ett val till är lägre än de sammantagna kostnaderna för val till kommuner, landsting och riksdag. Anslaget till bör anpassas bättre till den faktiska beräknade utgiftsnivån. Detta innebär en budgetförstärkning under anslag 6:1 på . Liberalernas minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt språk, vara delaktig i sin kultur och förbättra individens tillgång till undervisning, kultur och välfärdstjänster på sitt minoritetsspråk. roll som förvaltningsmyndighet ska vara tydligt skild från rollen som folkvalt organ för samer. Samernas rätt att utöva renskötsel och utnyttja marker i enlighet med urminnes hävd ska värnas och samernas ställning som urfolk ska upprätthållas. När Liberalerna i regeringsställning ansvarade för minoritetspolitiken ökade antalet kommuner som ingick i förvaltningsområdena kraftigt, och rätten till undervisning i minoritetsspråk förbättrades. Under föregående mandatperiod var anslagen för åtgärder för nationella minoriteter i princip frysta , vilket hindrade en fortsatt utökning av förvaltningsområdena. Även om anslagen därefter har höjts är det nödvändigt med en ytterligare höjning för att anslutningen av nya kommuner inte ska ske på bekostnad av sänkta ambitioner och försämrade förutsättningar för de kommuner som tidigare ingått. Liberalerna anvisar därför ytterligare under anslag 7:1. Den romska minoriteten har under historiens gång utsatts för omfattande övergrepp och kränkningar, och många romer befinner sig fortfarande i utanförskap. Ett genomförande av den nationella strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden, vilket Liberalerna prioriterar. Liberalerna tillför därför ytterligare under anslag 7:2. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslagen 2:1, 2:2, 2:4, 4:1, 5:1 och 6:3. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 1 Avvikelse från regeringen (L) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati 2018/19:1, egna beräkningar Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer för europapolitiska studier samt EU-information ledamöter och partier m.m. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Allmänna val och demokrati Ökat anslag till statsbidrag mot våldsbejakande extremism. Allmänna val och demokrati Allmänna val och demokrati Besparing allmänna val. Justerad pris- och löneomräkning. Åtgärder för nationella minoriteter Ökat anslag till nationella minoriteter och nya förvaltningskommuner. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Ökat anslag för den nationella minoriteten romer. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Inom finansmarknadspolitiken är det fortsatt centralt att minska risken för att det finansiella systemet drabbas av allvarliga problem. Liberalerna vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det finns i dessa perspektiv särskilda skäl att överväga vidare åtgärder för att dämpa hushållens skuldsättning. menar att man för länge sedan borde ha slagit in på en linje med nedtrappade ränteavdrag och inte gått på kvantitativa begränsningar, alltså amorteringskrav, som är fallet. I denna motion föreslår Liberalerna därför att ränteavdragen gradvis trappas ned från . Liberalerna välkomnar ett allt närmare europeiskt samarbete på detta område. har vi sett en snabb utveckling där det i EU etablerats en gemensam tillsynsmekanism för banker, en gemensam resolutionsmekanism för banker och en gemensam resolutionsfond. bör inte ställa sig utanför, utan söka medlemskap i denna så kallade bankunion. Liberalerna har tidigare föreslagit att myndigheten ska få en stärkt finansiering. Detta står vi fast vid. Myndigheten har i uppgift att oberoende granska regeringens politik, dess budgetpropositioner och regeringens ekonomiska bedömningar. Vår erfarenhet är att rådet ger nödvändig stadga åt den finanspolitiska debatten. har dock gett uttryck för att myndighetens tilldelade anslag inte ger möjlighet till en uthållig och oberoende verksamhet av tillräckligt hög kvalitet. Av det skälet föreslår Liberalerna att anslag 1:6 stärks med . Regeringen införde 2018 ett anslag för solceller på så kallade bidragsfastigheter, det vill säga historiska fastigheter tillhöriga . Syftet är att energieffektivisera dessa fastigheter. Liberalerna menar att arbete med energieffektivisering måste kunna bedrivas inom ordinarie anslag och att det är oklart i hur stor omfattning solceller kan installeras med hänsyn till de kulturhistoriska värdena hos fastigheterna. Liberalerna föreslår att anslag 1:10 Bidragsfastigheter minskas med . har som mål att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom finansiell folkbildning. Det är i grunden bra. Komplexa finansiella produkter och asymmetrisk tillgång till information för säljare respektive köpare gör att konsumenter utsätts för risker på finansmarknadsområdet, särskilt då förmedlare och rådgivare får provision från de som säljer produkterna. Det är därför viktigt att stärka konsumentmakten genom insatser för att höja den generella kunskapsnivån om finansiella produkter och vilka rättigheter och skyldigheter som följer med deltagande på finansmarknaderna. Vi anser dock att denna uppgift ryms inom myndighetens ordinarie anslag, och återställer därför den anslagshöjning som regeringen genomförde i budgetpropositionen . Av det skälet föreslår Liberalerna att anslag 1:11 minskas med . Liberalerna står fast vid att det anslag om som fick 2018 för att vägleda kommuner och landsting i statsstödsfrågor inte varit motiverat. Det är viktigt att kommuner och landsting har kännedom om regelverket kring upphandlingar, men bör kunna ge denna vägledning inom ordinarie anslag. Kommunerna och landstingen har också möjlighet att söka vägledning på annat håll, exempelvis från Kommuner och Landsting. För att effektivisera de offentliga upphandlingarna föreslår Liberalerna en utredning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att införa en nationell portal för utannonsering av samtliga offentliga upphandlingar. är i stort sett det enda EU-land där en sådan funktion saknas. Liberalerna föreslår därför att anslag 1:17 minskas med . Övergångsregeringen föreslår ett antal anslagshöjningar för Myndigheten för digital förvaltning, bland annat med anledning av att myndigheten övertar uppgifterna att tillhandahålla tjänsten Mina meddelanden samt främja e-handel i staten. Liberalerna anser att digitalisering är en viktig uppgift för den offentliga sektorn och att svensk förvaltning ska ligga i framkant när det kommer till att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Även om nu fått en centralt ansvarig myndighet så vidmakthåller vi vikten av att digitaliseringen av det offentliga även fortsättningsvis måste pågå i varje myndighet och kommun. Vi menar också att de tidigare ansvariga myndigheterna tydligt bör få i uppdrag att samråda om sina erfarenheter inom respektive digitaliseringsområde med den nya myndigheten. Inom detta utgiftsområde redovisas av beräkningstekniska skäl också effekter av reformer som Liberalerna föreslår och som påverkar flertalet utgiftsområden. Två sådana beräkningstekniska anslag är uppförda i denna budgetmotion. För det första är ett anslag 1:20 Statens hyreskostnader uppsatt. Därpå redovisas en besparing om . För det andra är ett anslag 1:21 Statens lönekostnader uppsatt. Därpå redovisas en utgiftsminskning om . Besparingen är hänförlig till den slopade löneskatt för äldre som Liberalerna föreslår. Under samma anslag återfinns också de konsekvensändringar för statlig verksamhet som är en följd av Liberalernas miljöpolitiska förslag för att förorenaren ska betala. Under anslaget återfinns därför även besparingar på 20 miljoner 2019 för slopad nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket, 12 miljoner 2019 för slopad nedsättning av energi- och koldioxidskatten på diesel i gruvindustrin, 11 miljoner 2019 till följd av införandet av läckageskatt samt 2019 till följd av förstärkt malus-system. Liberalerna ser flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning. Den allmänna inriktningen är att () bör få en starkare roll än i att styra mot kostnadseffektiva lokallösningar. ESV har bland annat föreslagit en metod för att begränsa anslagsmedlen för de myndigheter som disponerar lokaler i . Metoden innebär att rikthyran för innanför tullarna ska reduceras till av den fastställda rikthyran från och med ett visst beräkningsår. Metoden bör tillämpas vid första möjliga tillfälle att teckna om avtalet. Utgångspunkten ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför och att befintliga myndigheter i i fler fall än bör överväga alternativa placeringar i exempelvis närförorter. Det finns dock myndigheter som av olika skäl inte har möjlighet eller är lämpliga att vara lokaliserade i andra lokaler eller andra områden. Det gäller museer såsom och och myndigheter som till exempel och . Myndigheter med sådana förutsättningar föreslås utgöra undantag från beräkningsmetoden. Den statliga förvaltningspolitiken ska bedrivas så att den svenska offentliga sektorn fortsätter att vara en av världens mest effektiva. Anslagen för myndigheternas verksamheter höjs i takt med att pris- och lönenivåerna i samhället ökar. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta tillvara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår Liberalerna fortsatta reduceringar av pris- och löneomräkningen (PLO) . Detta påverkar ett flertal anslag i denna budgetmotion, vilket redovisas närmare under respektive utgiftsområde. Inom detta utgiftsområde påverkas för anslagen 1:9, 1:11, 1:12 och 1:15. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelse från regeringen (L) 2016/17:1, 2018:1398 Vissa garanti- och medlemsavgifter 2017/18:1, 2018:1398 Myndigheten för digital förvaltning 2018:1273, 2018:1274, 2018:1275, 2018:1277, 2018:1401 Ökade resurser för utvidgad granskning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av solcellssatsning. Avvisning av anslagsökning rörande finansiell folkbildning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av vägledningsfunktion för statsstödsfrågor. Reducerade rikthyror för vissa myndigheter. Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Konsekvensändring Slopad nedssättning av koldioxidskatt i jordbruket. Slopad nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Konsekvensändring Malus-system för privata fordon. Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Det ska vara lätt för medborgare och företag att göra rätt för sig. Den som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett exempelvis geografisk hemvist, kön, funktionsnedsättning, religion eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva ansvarar för ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller till exempel handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra dessa delar av verksamheten. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. De förändringar som gjorts på skatteområdet under föregående mandatperiod riskerar i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen. Medborgarens kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Hit hör exempelvis tjänsten Mina meddelanden. Antalet användare av denna tjänst har passerat 2 800 000, vilket är glädjande. Liberalernas grundsyn är att huvudregeln för all offentlig posthantering ska vara att den sker digitalt, via antingen Mina meddelanden eller annan e-tjänst, såvida inte användaren begär att kommunikationen sker på annat sätt. Ansvaret för Mina meddelanden har övertagits av Myndigheten för digital förvaltning. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att så kallad onödig efterfrågan (det vill säga ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgarens tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat) uppgår till vid kontakter med skatteupplysning gällande samtal om beskattning och folkbokföring. Detta visar tydligt att det finns mer att göra för att förbättra utformningen av blanketter och webblösningar, särskilt med avseende på språket. De senaste årens snabba tekniska utveckling och låga utvecklingskostnader för lättillgänglig, konsumentvänlig teknik har öppnat scenen för en rad kreativa entreprenörer och företag i delningsekonomin, såsom Uber, Airbnb och Taskrunner. Men i har politiken och lagstiftningen ännu inte hunnit anpassa sig till denna utveckling. Jämfört med reguljära anställningsförhållanden eller tjänsteköp gör delningsekonomin det svårare för både säljare och köpare att göra rätt skatteinbetalningar och för att kontrollera om så skett. I har skattemyndigheten slutit avtal mellan företag i delningsekonomin som åtar sig att automatiskt förse myndigheten med alla nödvändiga uppgifter för att kunna fatta rätt skattebeslut. Ett motsvarande avtal håller på att tas fram också i . Liberalerna föreslår att regeringen ger i uppgift att ta fram en auktoriserad app eller annan teknisk lösning där erbjuder en enkel möjlighet för aktörer i delningsekonomin att genom sin egen app direktrapportera in nödvändiga kontrolluppgifter. En sådan auktorisation ändrar i sig inte skatteplikten, men skapar en trygghet för både köpare och säljare om lagligheten i transaktionen, och således en grund för den bredare delningsekonomin att utvecklas som intäkter till vår gemensamma välfärd säkerställs. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi innebär att hoten mot befintliga skattebaser ökar. har att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som nivåer. Den senaste tidens uppmärksammade exempel på skatteflykt och misstänkta skattebrott accentuerar också behovet av tillräckliga regelverk och resurser för att mota sådana yttringar. Liberalerna har här föreslagit bland annat en vidare definition av begreppet högriskkund i svensk penningtvättslagstiftning, vilket skulle tvinga banker och finansinstitut att vidta ytterligare åtgärder och kontroller. Det är också fortsatt viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. För Liberalerna är internationalisering, utbyten och handel positiva och för samhällets utveckling helt avgörande företeelser. Detta ställer särskilda krav på en väl fungerande och rättssäker myndighetsutövning av tullkaraktär. Tullen är en del av vår första försvarslinje gällande såväl otillbörlig varukonkurrens som internationell brottslighet och terrorism. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom en avvägning mellan två skilda mål. Verket ska dels eftersträva säkerhet i leveranskedjan och förebygga och bekämpa brottslighet inom tullområdet samt verkställa uppbörden av beslutade tullsatser, skatter och avgifter, och dels eftersträva att medborgare och företag känner förtroende för verksamhet, i synnerhet att tullförfarandet ska vara enkelt och obyråkratiskt. Detta är en svår balansgång, särskilt i då in- och utflödet av varor och människor är stort och tullen därför pressad. är rättsstatens frontlinje i kampen mot illegal införsel av vapen, narkotika och andra föremål som utgör en del av den grova, organiserade brottsligheten. För att försvara medborgarnas frihet och trygghet i alla delar av landet krävs en genomgripande upprustning av rättsstatens förmåga att förhindra och bekämpa brott. På grund av detta är det väsentligt att får ytterligare tillskott. För att ytterligare stärka brottsbekämpande förmåga anslår Liberalerna för resursökningar om under anslag 1:2. Anslagshöjningen förutsätts bli permanent och motsvarar alltså . Inom tullområdet vill Liberalerna markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den unionstullkodex som började tillämpas är i detta perspektiv mycket välkommen. väntade utträde ur EU kommer att ställa stora krav på tullverksamheten. Med tanke på detta finns det anledning att se över förändrade förutsättningar. Detta gäller i synnerhet de förändringar i handelsflöden som kan tänkas uppstå vid ett förändrat regelverk och de förändrade behov som följer för kontroll av klareringar och bedömning av uppbörd. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2 samt 1:3. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Avvikelse från regeringen (L) 2018:1398, egna beräkningar Justerad pris- och löneomräkning. Förstärkning av tullens brottsbekämpande verksamhet. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Liberalerna presenterar här en bred satsning för att kraftigt förstärka rättsstatens förmåga att bekämpa brott och bidra till trygghet i samhället. I ett samhälle utan fungerande rättsväsende är det bara de resursstarka som kan freda sina intressen. Rättsstaten är en liberal uppfinning som ger den rätten till varje människa. Trygghet är en frihetsfråga. Tillvaron krymper för den som inte känner trygghet. Att veta att polisen kommer när det verkligen behövs, att känna sig trygg i sitt bostadsområde, att inte känna sig tvungen att avstå från en kvällspromenad – allt detta handlar om frihet i vardagen. Jämfört med många andra länder är ett jämförelsevis tryggt land. Men det gäller inte alla som bor här. Allmänhetens upplevda trygghet i samhället har minskat, något som visas av utvecklingen i den nationella trygghetsundersökningen (NTU), en frågeundersökning som utförs av . av ökande trygghet vände kurvorna åt fel håll , och den negativa trenden fortsatte även 2017. Otryggheten är nu tillbaka på ungefär de nivåer som rådde vid mätningarnas start. Andelen som anser att otryggheten påverkar deras egen livskvalitet ligger på ännu högre nivåer än vid tidigare mätningar. har identifierat 61 områden i där det finns påtagliga problem med kriminella nätverk, och det finns 23 särskilt utsatta områden där kriminella grupper upprättat parallella maktstrukturer. Våldsbrottsligheten är omfattande, inte minst till följd av betydande narkotikahantering. Till detta ska fogas bidragsbrott, skattefusk och smuggling av sprit och tobak. I spåren av detta växer otryggheten generellt och brottsligheten ökar i dess spår. Det gäller särskilt de utsatta områdena, där det finns många ungdomar som riskerar att dras in i omfattande kriminalitet i de organiserade gängen. Svensk polis står inför stora utmaningar. gör tusentals polisanställda ovärderliga insatser. Men bland poliser finns också en växande frustration över att man inte ges rimliga förutsättningar att sköta sitt jobb. Polistätheten har fallit, och antalet poliser har minskat efter att de föregående åtta åren ha ökat kraftigt. Polisen själva uppger att de inte klarar att utreda. Försöksverksamheten med snabbspår för enklare utredningsverksamhet har varit lyckad, men orimligt många utredningar som kräver mer arbetsinsatser blir liggande på grund av resursbrist. Till detta kommer behovet av att klara rättsstatens närvaro både i glesbefolkade områden och i städernas utsatta bostadsområden med hög risk för social oro. Bland poliser finns också en växande frustration över att man inte ges rimliga förutsättningar att sköta sitt jobb. När avhoppen ökar från poliskåren och antalet lösta brott faller brant måste vi kunna tala om en kris. Även om det finns tecken på att de fallande resultaten nu börjar stiga igen ligger dagens siffror på brottsuppklaring långt under tidigare nivåer. Svensk polis möter utmaningar av ett nytt slag. Den organiserade brottsligheten har blivit allt mer sofistikerad, och det finns tecken på att fler personer har kopplingar till organiserade nätverk än vad som antagits. I en aktuell studie från Institutet från framtidsstudier beräknas över 15 000 personer i ha kopplingar till olika former av organiserad brottslighet och extremism. En annan utmaning är de nya former av brottslighet på nätet som är svårutredda och snabbt växande. Det behövs omfattande insatser där polisens arbete hänger ihop med vad som görs i skola, socialtjänst och en integrationspolitik för jobb. Kommunerna måste få ett nationellt uppdrag att faktiskt också vara brottsförebyggande och inte bara trygghetsskapande. Men polisen måste både bli fler och få skarpare verktyg i kampen mot brotten. Åklagarna sitter med anställningsstopp, som arbetssituationen är starkt ansträngd och det tar att utbilda en åklagare. Även kriminalvården behöver byggas ut. Det behövs fler anstaltsplatser, som det också är önskvärt att fler får avtjäna sina straff, om de sköter sig, på alternativa sätt utanför anstaltsmiljön. Den gångna mandatperioden är i viktiga avseenden fyra förlorade år. Det behövs en nystart för att rättsväsendet ska fungera bättre i hela . Det behövs också fortsatta reformer av rättsväsendets myndigheter. I denna budgetmotion lägger Liberalerna fram ett antal förslag för effektivare polis och rättsväsende samt bättre förutsättningar för lokalt brottsförebyggande arbete. behöver minst 25 000 poliser – och fler civilanställda är ett av de länder i som har lägst polistäthet. hade 216 poliser per 100 000 invånare, en siffra som sjunkit till 200. Genomsnittet i ligger på drygt 300 poliser per 100 000 invånare. Vid utgången av 2017 hade 19 741 poliser, den lägsta siffran . växer befolkning kraftigt och nya säkerhetshot växer fram. Den tidigare regeringens målsättning att öka det totala antalet polisanställda med 10 000 personer till 2024 har inte gett avtryck i några konkreta budgetsatsningar. Det grova våldet som följer i spåren av gängbrottslighet och organiserad kriminalitet kräver stora polisresurser. Nya uppgifter läggs på polisen för gränsbevakning och inre gränskontroll i med stora migrationsströmmar och många som söker sig till . Även den förhöjda hotbilden vad gäller terrorism kräver mer av polisen. Detta sker som antalet poliser som lämnar yrket har mer än trefaldigats . Avhoppen har ökat från 135 poliser till nästan 500 poliser . Det finns inga tecken på att avhoppen minskar.