mot · H6021342 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för restaurangkasinon och tillkännager detta för regeringen. Restaurangkasinon förekommer på cirka 450 spelplatser i landet och utgör på många orter en viktig del av det lokala nöjesutbudet. Lotteriinspektionen är ansvarig myndighet för denna spelform och ser till att den sker i säkra miljöer och under social kontroll. hade denna bransch cirka 2 200 anställda, men var siffran nere på ungefär 1 200, alltså närmare en halvering. En anledning till nedgången är att insatsnivåerna inte följt med i den allmänna kostnadsutvecklingen, vilket resulterat i att många spelplatser tvingas stänga. Antalet spelplatser har minskat från 987 till 466. Branschen beräknar att en justering av insatsen för kortspel på skulle medföra runt 1 000 nya anställningar samt öka statens intäkter från punktskatter med . Detta i en bransch där en hög andel av de anställda är ungdomar, som inte sällan får sitt allra första riktiga jobb på ett restaurangkasino. Restaurangkasinon är en för unik spelform och för många restauranger så är det en viktig del av deras samlade utbud. När antalet restaurangkasinon minskar så påverkar det också den övriga restaurangverksamheten negativt. I huvudsak erbjuder restaurangkasinon kortspelet . Spelet har en karaktär av förströelse och sker med relativt små insatser. Spelet är tillståndspliktigt och övervakas av Lotteriinspektionen. Spelet bedrivs i miljöer som står under myndigheternas kontroll samt med personal som är utbildad i spel- och spelmissbruksfrågor. Korrelationen mellan spelberoende och restaurangkasino är därför relativt låg, vilket bland annat bekräftas av statistik från Nationella stödlinjen. För roulett-, tärnings- och kortspel gäller bestämmelserna i lotterilagen (1994:1000) § 32, 33 samt 34. Insatser och vinster för kortspel är begränsade till följande: Värdet av spelarens insats på varje särskild vinstmöjlighet uppgår till högst 1/600 prisbasbelopp. Värdet av högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighet uppgår till högst 1/400 prisbasbelopp. Högsta insats på kortspel är vilket är en ökning från som var gränsen . I praktiken spelas det dock främst med 50-kronorsmarker. Lönekostnaderna för croupierer har ökat . Uteblivna reella insatsökningar i kombination med högre kostnader har resulterat i att många spelställen har stängt. utgör restaurangkasinon mindre än en procent av den totala spelmarknaden, och framtidsutsikterna för denna hårt reglerade spelform är mycket osäkra. försvinner ytterligare cirka 40 spelplatser. Skulle man höja den tillåtna insatsnivån skulle det kunna ge förutsättningar för 1 000 nya anställningstillfällen. Utöver detta tillkommer indirekta anställningstillfällen inom restaurangbranschen till följd av bättre lönsamhet. Senaste spelutredningen ”En framtida spelreglering” SOU 2008:124 berörde ämnet, och där rekommenderade utredarna att en justering bör ske. En justering av insatsnivån, för att följa med den allmänna kostnads- och löneutvecklingen, borde ses som okontroversiell och skulle vara helt avgörande för att kunna bevara restaurangkasinon och de 1 200 anställningstillfällen som finns samt en förutsättning för att skapa 1 000 nya anställningstillfällen. Med hänvisning till ovanstående bör regeringen se över möjligheten att ändra lotterilagen § 32 och § 34 (1994:1000) angående spelarnas insatser respektive vinster till följande: från 1/600 respektive 1/400 prisbasbelopp till respektive för kortspel, och från 1/6 000 respektive 1/200 prisbasbelopp till respektive för roulettespel och tärningsspel. En sådan förändring skulle vara en anpassning till rådande kostnadsläge och öka möjligheterna för denna bransch att överleva också i av ökad konkurrens från utländska spelbolag. Arbetet med en översyn av insatsnivåerna för restaurangkasinon kan ske genom tilläggsdirektiv till den spelutredning som regeringen har aviserat att den ska tillsätta .