ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022122 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för prioriterade investeringar i Ostkustbanan och tillkännager detta för regeringen. Utmed finns en befolkningskoncentration med ca 750 000 invånare. Där finns också en betydande del av svensk basindustri, industri med hög tillväxtpotential. En nödvändig förutsättning för fortsatt gynnsam utveckling för regionen är tillgången till effektiv infrastruktur. Hög kapacitet och pålitlig trafik på järnvägar är helt avgörande för utvecklingen av såväl näringslivet som samhället i övrigt. Till detta kommer de ovedersägliga klimat- och miljöfördelarna med transporter på järnväg. Basindustrin i norr är en av de viktigaste motorerna för tillväxten i landet och dess produkter fraktas till en betydande del på järnväg. Företagen beräknar dessutom att godsvolymerna kommer att öka med fram . Godstransporterna från skogsindustrin i ut till världsmarknaden ger jobb och exportinkomster för vår välfärd. Bristerna i godstransportsystemet är dock så omfattande att tillväxten hämmas, inte bara i utan i hela landet. Detta medför negativa konsekvenser även för miljön och trafiksäkerheten på grund av att transporter med lastbil ökar. En investering i högre kapacitet i infrastrukturen efter är därför absolut nödvändig. Bottniska korridoren är en av Europeiska Unionen, genom det så kallade TEN-T-programmet prioriterad transportkorridor, som binder samman råvaruproduktionen i norra med förädlingsindustrin och marknaden i södra och och i . Det är den dominerande godskorridoren i norra och består av Norrbotniabanan, , och Ostkustbanan. Korridoren fortsätter genom godsstråket vidare till anslutningen mot nordiska triangeln i . Mot den bakgrunden är det av yttersta vikt att regeringen tillser att Ostkustbanan prioriteras i det pågående arbetet med den nu gällande infrastrukturplanen. Att har byggts är positivt, men den behöver en bättre koppling till det nationella järnvägsnätet. När och är i bruk blir Ostkustbanans roll som en länk mellan norra och ännu tydligare. är banan överbelastad mellan och och det finns ett mycket begränsat utrymme för fler transporter. Därför krävs dubbelspår på hela Ostkustbanan för att behoven av mer trafik och kortare restider ska kunna tillgodoses.
mot · H6022124 · 2018-11-29 00:00:00 — Villkoren för gotländsk flygtrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftburen trafik till och från , vilken ska behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, och tillkännager detta för regeringen. Långsiktiga och hållbara förutsättningar för flygtrafiken till och från är avgörande för regionens utveckling och tillväxt . Flygtrafiken har varit på stark frammarsch på . Totalt reste 105 000 personer på bolagens Gotlandslinjer . De framväxande möjligheterna att resa med flyg till och från skapar gynnsamma förutsättningar för både besöksnäringen, privatresandet och resten av det gotländska näringslivet. För att möta efterfrågan har Airport påbörjat en ombyggnation, med nödvändiga investeringar . Detta är av yttersta vikt för att dels kunna möta den ökande arbetspendlingen, dels för att kunna möta den växande besöksnäringen och privatresandet till och från . satsar också stort för att minska flygresornas miljöpåverkan. Swedavia kunde meddela att deras verksamhet på flygplatsen nu är helt fossilfri. Utsläppen av fossilt koldioxid på har minskat från omkring till att nu vara nere på noll. Trafiksystem som omfattar måste klara av att upprätthålla en tät och regelbunden trafik året om, men framförallt måste de klara av de tillfälliga kraftiga volymökningar av resande under de perioder då resandet till är som allra störst. Således är flygtrafiken till och från ett oundgängligt komplement till färjorna för att binda samman med resten av , och skapa goda förutsättningar för näringsliv, utveckling och tillväxt. Det är därför av yttersta vikt att staten tar ansvar för att effektivt binds samman med resten av så att hela landet kan leva. Regeringen bör kontinuerligt följa upp de gotländska kommunikationernas utveckling i allmänhet och flygets förutsättningar i synnerhet.
mot · H6022125 · 2018-11-29 00:00:00 — Likvärdig insats för barns bästa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra ett likvärdigt samordningsarbete för att identifiera, förebygga, motverka och behandla psykisk ohälsa hos barn och unga och tillkännager detta för regeringen. Barn som har en besvärlig livssituation av olika skäl, det kan bland annat handla om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, bollas ofta mellan barn- och ungdomspsykiatri, socialförvaltning, skolans elevhälsoteam m. fl. Detta kan innebära att även ansvaret för åtgärder också bollas fram och tillbaka utan samarbete och barnen blir drabbade. Vi måste verka för en bättre elevhälsa som kan samordna den verksamhet som riktar sig mot att möta barn utifrån deras behov så föräldrar inte enskilt ska behöva strida för att deras barns ska få en bra skolgång. Det finns stora vinster, både mänskligt och ekonomiskt med att identifiera, förebygga och behandla psykisk ohälsa hos barn och unga. I det övergripande arbetet behövs samordning över ministerområden, departements- och myndighetsgränser och att staten har en långsiktig strategi för barns och ungas hälsa. I kontakten med barn och unga och deras familjer krävs att kommuner, landsting och civilsamhället synkroniserar sina insatser mycket bättre, för effektivare resursutnyttjande och framför allt minskad psykisk ohälsa. Det finns många goda exempel runt om i landet som jobbar fokuserat för barnens bästa. Ett gott exempel där landsting–skola–kommun har startat ett framgångsrikt samarbete är i Falu kommun. Där arbetar man med en modell som har inspirerats och tillämpas i – ”Getting it right for every child”. Där har man startat en grupp där skola, socialtjänst och psykiatri samarbetar för att överbrygga de professionella gränserna. SKL och den socialdemokratiskt ledda regeringen har haft överenskommelser om satsningar inom området psykisk hälsa och SKL har bedrivit ett utvecklingsarbete för att ge kommuner och landsting konkreta verktyg och arbetsmodeller för att övervinna myndighetsbarriärer, möjliggöra effektiv samverkan och sätta det drabbade barnet/ungdomen i centrum. Helt i enlighet med den så kallade Skottlandsmodellen. Vi anser att det krävs ett helhetsperspektiv som inte enbart tillämpas i ett fåtal kommuner i landet utan att det blir likvärdigt. Inget barn ska hamna mellan stolarna.
mot · H6022126 · 2018-11-29 00:00:00 — Registerkontroll även för gymnasieskolepersonal ställer sig bakom det som anförs i motionen om registerkontroll av anställda i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg som snart funnits syftar till att öka skyddet för barn genom att förhindra att personer som har dömts för vissa brott anställs i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. När lagen tillkom ansåg man att ungdomar inom gymnasieskolan inte behövde samma skyddsbehov eftersom man kan freda sig själv bättre som tonåring än som liten. Med detta resonemang missar man minst två viktiga aspekter: dels att barn är barn ända upp till och har rätt att skyddas mot övergrepp, dels att en elev ofta befinner sig i en viss beroendeställning gentemot en vuxen person, vilket kan utnyttjas av olämplig personal. Det är vuxenvärldens ansvar att hindra att barn utsätts för övergrepp eller far illa. Ett sätt att öka skyddet för barn är en översyn av den befintliga registerkontrollen. Det är inget fullgott skydd men en bland många viktiga åtgärder för att förhindra att fler barn blir offer. Det finns ingen logik i att lagen omfattar alla – utan undantag för någon personalkategori – som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen, men inte anställda i gymnasieskolan. Detta är inte rimligt; barn är barn . Arbetsgivaren kan för visso också kräva att någon som ska anställas, anlitas eller tas emot i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan visar upp ett registerutdrag. Det gäller om personen ska ha direkt och regelbunden kontakt med barn. Jag menar dock att detta inte är tillräckligt och att lagen som innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, också bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har sett till att frågan utretts och presenterade också en lagrådsremiss där lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg utökades till att även omfatta anställda i gymnasieskolan. Det är en viktig förändring av lagen som behöver komma på plats .
mot · H6022127 · 2018-11-29 00:00:00 — Konsument- och privatekonomi på gymnasiet ställer sig bakom det som anförs i motionen om konsument- och privatekonomi i skolan och tillkännager detta för regeringen. Som vuxen förväntas du ta ansvar för din och i vissa fall andras ekonomi. Goda beslut i tidig ålder har stor effekt senare i livet. Att som ung ta på sig stora krediter och konsumtionslån kan försvåra och i vissa fall omöjliggöra ett liv med sund privatekonomi. Unga klarar sig bättre om de rustas för att hantera sin egen ekonomi och sitt framtida hushåll. Ty den som är satt i skuld är icke fri. Kunskap om konsument- och privatekonomi är en trygghet för den enskilde. Kunskaper om vad man bör tänka på när man tar en anställning, startar egen verksamhet, skaffar sig ett boende, reklamerar, deklarerar, sparar, lånar och investerar är något inte alla bär med sig . Detta är kunskaper som gör skillnad för människors förutsättningar i livet. Som socialdemokrater vill vi göra vad vi kan för att utjämna dessa skillnader. Kan skolans arbete med konsument- och privatekonomi stärkas skulle det minska klasskillnaderna och ge alla ungdomar en jämlik start i vuxenlivet. Serkan Köse (S)
mot · H6022128 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av att stärka lokala språk och dialekter genom undervisning i skolan och tillkännager detta för regeringen. Dialekter i är i första hand talade språk och saknar i de flesta fall skrifttradition, men i denna allmänna betydelse är de lika fullt språk. Exempel på detta är älvdalskan och andra delar av som också dalskar. Många av dessa språk är hotade och dialekter riskerar att försvinna. Vi anser att skolans undervisning i dialekter behöver stärkas. I exemplet älvdalskan och andra språk och dialekter i så saknas en grund för kommande generationer. Skolans undervisning i dialekter bör stärkas inom ramen för svenskämnet.
mot · H6022129 · 2018-11-29 00:00:00 — Bättre vård efter förlossning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre och tillkännager detta för regeringen. Efter förlossning får en del kvinnor kvarstående fysiska eller psykiska problem. Det kan handla om foglossning som orsakar ryggproblem långt efter förlossningen, sprickor i underlivet som orsakar fortsatta problem, urinläckage eller delade magmuskler som inte läker ihop och därmed orsakar ryggproblem. Många kvinnor i denna situation upplever att de har svårt att få adekvat vård. Kunskapen om deras problematik är bristfällig och den kunskap som finns är inte spridd. Därför krävs mer forskning och mer effektiv kunskapsspridning. Problemen är också lågt prioriterade i vården och upplevs ofta som förknippade med skam. Ofta upplever kvinnor att de möts av en attityd som handlar om att de helt enkelt får ”skylla sig själva, eftersom det kan bli så här när man föder barn”. Skamkänslan bidrar också till att informationen om den hjälp som finns att få inte når fram eftersom få talar om den. En kvinna med delade magmuskler kan till exempel ha svårt att få hjälp eller ens råd om hur hon ska hantera detta när magmusklerna aldrig läker ihop. Istället är kvinnor hänvisade till privata alternativ för träning, coachning och operationer. Ett annat exempel är att det kan vara svårt att få stöd för psykiska hälsoproblem som är kopplade till förlossningen, särskilt om det hinner gå efter förlossningen innan man söker hjälp. Det är välkommet att regeringen både avsatt särskilda resurser för att stärka vården av kvinnor och satsat särskilt på att stärka förlossningsvården och eftervården för förlösta kvinnor. Men mer av detta behövs. Vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre. Det behövs ett mer strukturerat arbete som också kan bidra till kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Vad som ovan anförs i motionen om behovet av att högre prioritera vård och stöd till kvinnor efter förlossning bör som sin mening ge tillkänna.
mot · H6022132 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om LSS och tillkännager detta för regeringen. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade – LSS – var och är den viktigaste frihetsreformen för alla med en omfattande funktionsnedsättning. I propositionen som skrevs inför tillkomsten av LSS står det tydligt att man ska ta hänsyn till helhetsbilden av en människas behov av assistans och inte bara titta på enstaka personliga behov. Målet med LSS, enligt 5 §, skall vara att främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som anges i 1 §. Målet skall vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. Vidare står det att verksamheten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde skall i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. I och med att nya domar har kommit gällande hur LSS-behovet ska beräknas, har hänsynen till helhetsbilden minskat och tyngdpunkten har istället hamnat på det personliga behovet. Sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter av samma slag som personlig assistans anses ibland vara något som kan variera utifrån budgetekonomiska ställningstaganden. Så är emellertid inte fallet. Det finns en absolut skyldighet att progressivt förverkliga sociala rättigheter. har undertecknat och ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsvariation. Rätten till assistans fastslås i konventionens artikel 19.32. Det finns också ett absolut förbud mot att dra tillbaka existerande rättigheter. Det är den svenska staten som har ansvaret att leva upp till förbindelserna i konventionen. Det räcker alltså inte att hänvisa till nya domstolstolkningar. Inte heller räcker det att bunta ihop rätten till personlig assistans enligt LSS i såväl som statlig regi med service som fås under socialtjänstlagen. Det statliga ansvaret gäller oavsett utförande förvaltningsenhet i förhållande till den enskilde medborgaren. Antalet individer i olika grupper är irrelevant, likaså det genomsnittliga antalet timmar bland dem som får del av rättigheten. Ansvarsförhållandet löper direkt mellan stat och individ. Regeringen bör noga följa utvecklingen på LSS-området samt verka för att de rättigheter som givits dem med funktionsvariation inte inskränks.
mot · H6022133 · 2018-11-29 00:00:00 — Ändrade faktureringsrutiner för vägtullar m.m. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett minimibelopp för fakturering av skattepliktiga passager och vägavgifter och tillkännager detta för regeringen. I har vi vissa skatter kopplade till bilkörning. Infrastrukturavgifter tas ut för att biltrafikanter ska medfinansiera nybyggnationer av vägar, broar eller tunnlar. I storstadsregionerna och har det införts trängselskatt för att råda bot på trängseln, liksom för att bidra ekonomiskt för de utsläpp du som bilist bidrar med. Detta medför fakturering vid olika betalstationer, vilket leder till fakturor på ett fåtal kronor till tillfälliga privatbilister i området. menar att det inte är en stor utgiftspost att skicka ut fakturor på små belopp till dessa bilister, ändå anser vi att borde se över möjligheten att införa ett minimibelopp för fakturering av dessa avgifter och skatter. Det skulle spara en del utskick, liksom fler skulle ta sina fakturor från på allvar. ClasGöran (S)
mot · H6022134 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intentionerna bakom LSS-lagstiftningen ska gälla och tillkännager detta för regeringen. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har varit en fråga som engagerat efter flera uppmärksammade rättsfall som avgjorts av . De avgörandena har skapat en ny praxis för om hur rätten till statlig assistansersättning ska tillämpas. Det är inom grundläggande behov, egenvård och ingående kunskap som nya juridiska tolkningar gjorts. I förlängningen har det medfört att färre personer beviljas assistans. Den utvecklingen behöver regeringen ta på allvar. Sedan LSS-reformen tillkom 1994 har många människor fått en högre livskvalitet. Denna unika rättighetslagstiftning är en viktig frihetsreform. Dess syfte är att främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för funktionshindrade. Målet skall vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra, få möjlighet till delaktighet i samhällslivet, självbestämmande och jämlikhet i levnadsvillkor. När lagen genom rättsfall blivit ihålig, måste politiken se till att det tas fram en ny lagstiftning som täpper igen de hål som uppkommit. För bristerna är många såsom gränsproblematik mellan huvudmännen, skillnad mellan insatserna beroende på vart du bor. Tillämpning av kriterier och rättssäkerhet är inte enhetlig. Svårigheten är att lagen är stor och komplex, och tidigare utredningar har inte lett fram till några större beslut. Det är därför bra att regeringen tillbaka tillsatte en bred utredning av LSS som ska vara klar och att ett flertal myndigheter fått i uppdrag att noggrant granska hur bedömningar förändras till följd av domarna. är det viktigt att förtydliga att orsaken till att färre personer får hjälp via LSS inte beror på nedskärningar eller besparingar. Det beror inte heller på regleringsbrev till . Utan är en följd av domar som också fanns under den tidigare alliansregeringens tid. Samhället ska ge stöd till de individer som behöver det mest. Intentionerna bakom LSS-lagstiftningen ska gälla. Och det ska vara möjligt att jobba och vara förälder även för den som har barn med funktionsnedsättning. Därför måste effekterna av rättspraxis förändras genom tydligare lagstiftning så fort det går utan att ge avkall på kvalitén i underlagen.
mot · H6022135 · 2018-11-29 00:00:00 — Psykisk ohälsa bland unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av samarbetet mellan vården och skolans elevhälsovård för att upptäcka och kunna möta den psykiska ohälsan hos unga och tillkännager detta för regeringen. Enligt har den psykiska ohälsan hos barn i åldern 10–och unga vuxna mellan 18–ökat i hela . Totalt handlar det om närmare 190 000 barn och unga vuxna i som lider av någon form av psykisk ohälsa. Den enskilt största gruppen, drygt 63 000 personer, är unga kvinnor i åldern 18–. Undersökningen Liv och hälsa 2017 visar att många unga, framförallt tjejer, känner sig stressade, ängsliga och nedstämda. Färre killar än tjejer uppger att de har någon att prata om sina känslor med. När man tittar på hur elever i årskurs 9 mår framgår också att måendet är starkt sammankopplat med oro för familjens ekonomi. Det måste skapas bättre förutsättningar till god vård genom tydligare samverkan mellan olika aktörer som möter barn och unga i en utsatt situation. Samarbetet mellan sjukvården och skolans elevhälsovård behöver utvecklas och stärkas för att möta den problematik som finns med psykisk ohälsa bland unga. Genom så kallad screening av den psykiska ohälsan, likt den som görs av den fysiska hälsan inom skolan, kan psykisk ohälsa upptäckas tidigare och behandlas effektivare. Vidare så behövs det insatser som kan verka direkt för patienten. Genom utökade satsningar på digitala tjänster i form av kan unga få stöd och hjälp och nå vården snabbare. Samverkan mellan region och kommuner har till exempel startats i län, där vården och skolans elevhälsovård samarbetar för att upptäcka och kunna möta den psykiska ohälsan hos regionens unga. För att minska den psykiska ohälsan hos unga krävs det större satsningar för att skapa förutsättningar för samverkan mellan vården och elevhälsovården.
mot · H6022136 · 2018-11-29 00:00:00 — Reglera apotekens marginaler för receptfria läkemedel utanför läkemedelsförmånerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att reglera apotekens marginaler och prissättning för receptbelagda läkemedel utanför läkemedelsförmånerna och tillkännager detta för regeringen. Den svenska läkemedelsmarknaden omsatte . Receptbelagda läkemedel stod för eller . Prissättningen av receptbelagda läkemedel styrs av olika regelverk. Läkemedel som tillhandahålls inom läkemedelsförmånerna, som finansieras av landstingen via statsbidrag och patienten via egenavgifter, har samma pris oavsett vilket apotek som läkemedlen hämtas ut på. Dessa läkemedel omfattas också av högkostnadsskyddet som innebär att den maximala egenavgiften är . Regeringen beslutade under den förra mandatperioden om kostnadsfria läkemedel inom förmånerna för barn som gäller . För läkemedel utanför förmånerna råder fri prissättning för apoteksaktörerna och priserna varierar kraftigt mellan olika apotek. För patienten omfattas inte dessa läkemedel av högkostnadsskyddet. Prisskillnaderna för ett och samma läkemedel kan variera mellan apoteken, enligt 2018:1. Det finns flera problem och risker med den fria prissättningen av receptbelagda läkemedel utanför förmånerna och den stora prisvariationen: ─ Svårighet att nå hälso- och sjukvårdslagens mål om en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen ─ Krångligt för patienter att jämföra priser mellan olika läkemedel ─ Svag prispress som innebär höga kostnader för patienter och det offentliga Läkemedel förskrivs utifrån ett medicinskt behov oavsett om det ingår i förmånerna eller inte. Att ett läkemedel inte ingår i förmånerna betyder inte att de är mindre angelägna för enskilda patienter. Det finns också många orsaker till varför läkemedel inte ingår i läkemedelsförmånerna. Läkemedelstillverkaren kan själv av strategiska skäl välja att ta bort ett läkemedel ur förmånerna eller inte ansöka om subvention. Den så kallade nya apoteksmarknadsutredningen föreslog i sitt delbetänkande (SOU 2017:76) att det finns behov av att reglera apotekens marginal och försäljningspris utanför förmånerna. För att nå målet om en jämlik hälsa med en god vård på lika villkor för hela befolkningen krävs en samlad välfärdspolitik och en hälso- och sjukvård som minskar klyftorna mellan människor i . Läkemedel är en viktig del i sjukvården och för att göra vården mer tillgänglig och jämlik är det därför nödvändigt att reglera apotekens marginal för receptbelagda läkemedel utanför förmånerna.