mot · H6022881 · 2018-11-30 00:00:00 — En ny uppdaterad nationell cancerstrategi Vi föreslår att det tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den bör bland annat innehålla följande: Resurser inom ramen för kömiljarder ska användas till att korta köerna inom cancervården kopplat till de standardiserade vårdförloppen. Avsätt till cancervården specifika resurser –2021, varav en del riktat direkt till barncancervården. Ökad nationell samordning gällande cancervården inom ramen för den nationella cancerstrategin. Se över möjligheten att införa en nationell samordning och strategi av långsiktig planering för att säkerställa kompetens- och personalförsörjning. Säkerställ att de existerande standardiserade vårdförloppen inom cancervården är implementerade och efterföljs. Fortsätt koncentrationen av den avancerade högspecialiserade cancervården. Patientlagen ska utvecklas för att stärka patientens möjlighet att få rätt vård i rätt tid i hela landet, och att fritt kunna välja slutenvård. Öka incitamenten för klinisk forskning inom cancervården och stärk samarbetet mellan cancervården och universiteten. Det allmänna vaccinationsprogrammet bör inkludera både flickor och pojkar gällande vaccination mot HPV-infektion. Skapa bättre förutsättningar för sammanhängande vårdkedjor. Se över möjligheten att ta fram en strategi för att kvalitetssäkra den palliativa cancervården. Öka incitamenten för kliniska studier med fokus på barncancersjukdomar. Se över möjligheten att ta fram en specialistutbildning inom barncancervård. Se över tillgången till psykologer och kuratorer inom de verksamma barncancercentrumen. Se över möjligheten att ta fram strategier för att cancerpatienter som fyller under behandling inte ska riskera att fara illa när de övergår till den reguljära vården. Se över hur kunskap och kompetens gällande barn och cancersjukdom kan komma fler instanser i samhället till del. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en ny och uppdaterad nationell cancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. får någon runt om i vårt land beskedet att de har cancer. Ungefär ett barn insjuknar i någon form av barncancer. En av tre svenskar kommer att drabbas. [1] Detta är en av vår tids vanligaste folksjukdomar. Därför behöver vi skyndsamt, för alla cancerpatienters skull, ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. är ett land där hälso- och sjukvården länge har varit, och är, av mycket hög kvalitet internationellt sett. Läkare, sjuksköterskor och andra medarbetare gör ovärderliga insatser under dygnets alla timmar. vill att det även fortsättningsvis ska vara så. Då behövs nya reformer som utgår från den tid som är . En digital era där medicinsk och teknisk utveckling avseende nya behandlingsformer och läkemedel ger stora möjligheter att utveckla vårdens kvalitet. Cancervården ska vara tillgänglig. Den ska vara jämlik och komma alla till del. Därför behövs även reformer som stärker vårdens medarbetare. Det behövs reformer som hjälper vårdens medarbetare i deras dagliga arbete. Reformer som underlättar, förenklar och förbättrar. Det är grunden för en jämlik och tillgänglig cancervård som kommer alla till del. har goda förutsättningar att ta nästa steg när det gäller att utveckla cancervården och forskningen. En ny nationell cancerstrategi har möjligheter att foga samman en tydlig agenda som binder ihop cancervården och attraktiva forskningsmiljöer, och förutsättningar att utnyttja alla nya möjligheter med biobanker och mer avancerad medicinteknik. Med tydliga jämförbara data som uppdateras regelbundet gällande alla kvalitetsregister skapas möjligheter att ge befolkningen i tillgång till de mest avancerade behandlingarna av olika cancersjukdomar. Dessutom i kombination med att förutsättningarna för såväl klinisk forskning som grundforskning förbättras. Strävan ska vara forskning som sker multiprofessionellt med ökad grad av delaktighet från patienterna. är ett fantastiskt land med alla möjligheter att ha en världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter måste tas tillvara. Alliansregeringen tillsatte en utredning om en nationell cancerstrategi som skulle ha fokus på framtida behov och utmaningar. Utredningens förslag lades fram i betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). Utredningen delade in strategin i tre delar: cancer ur ett medborgarperspektiv, cancer ur ett patientperspektiv samt kunskaps- och kompetensförsörjning. Mot bakgrund av utredningens förslag vidtog alliansregeringen en rad åtgärder. Den kanske allra mest långsiktiga och strategiska åtgärden handlar om att etablera sex regionala cancercentrum (RCC) – ett i varje sjukvårdsregion. Inriktningen på deras arbete definierades med hjälp av tio kriterier. Nationell samverkan mellan de olika RCC slogs fast som en av förutsättningarna för att nå en likvärdig vård i hela landet. Den nationella cancerstrategin har utgjort grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Regeringen har framfört att den inriktning som anges i strategin ska bibehållas och vara vägledande även för det fortsatta arbetet. behöver innehållet i strategin vidareutvecklas och anpassas för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför just nu och . Cancer är samlingsnamnet på de ungefär 200 sjukdomar som kännetecknas av en okontrollerad celltillväxt. Cancer är den absolut vanligaste allvarliga sjukdomen i . Över en halv miljon svenskar är just nu drabbade av cancer. Det är den näst vanligaste dödsorsaken i . Lungcancer, prostatacancer, tjocktarmscancer, bukspottkörtelcancer och bröstcancer är de former av cancer som tar flest liv i . får en människa i ett besked om att man drabbats av cancer. De allra vanligaste cancersjukdomarna är prostatacancer, bröstcancer, hudcancer, tjocktarmscancer, lungcancer, malignt melanom i huden samt cancer i urinblåsan. De sju mest förekommande cancersjukdomarna drabbar över sex av tio personer som får cancer. Behov av en ny utredning för nationell cancerstrategi Syftet med ett nytt utredningsuppdrag är att ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi som väger in erfarenheter av nuvarande cancerstrategi och tar ett samlat grepp över allt som kommit av till exempel ny medicinteknik och kraftfullare läkemedel sedan den första nationella cancerstrategin utvecklades. Den nationella cancerstrategin behöver förnyas, utvecklas och uppdateras i takt med den snabba utveckling som ägt rum det senaste årtiondet. Den nationella cancerstrategin ska ha såväl ett verksamhets- som patientperspektiv och avse frågor där utredningen bedömer att framtida utveckling av behov, kunskapsbildning, demografi och andra förändringar ställer särskilt stora krav på framförhållning. De ytterligare eventuella mål som utredaren föreslår ska vara möjliga att följa upp. Utredaren ska tydligt klarlägga om de föreslagna målen är rimliga, med hänsyn till kunskapsläge och evidensbas, demografi, tillgängliga resurser och andra förutsättningar. beräknas över 600 000 personer i leva med cancer. Antalet människor som lever med kronisk cancer ökar därmed stadigt och det beror på förbättrade medicinska möjligheter att hjälpa fler patienter att överleva cancersjukdomar. [5] Nya prognoser visar på en utveckling där antalet människor som lever med en cancerdiagnos kommer att ha fördubblats . [6] Väntetiden för behandling av exempelvis lungcancer är emellertid dubbelt så lång jämfört med vad det har utlovats att den ska vara. Detta ställer krav på att den nationella cancerstrategin uppgraderas. Om inte det sker riskerar det förändringsarbete som påbörjats att tappa kraft och gå förlorat. En uppdaterad nationell strategi behöver utvecklas för att kunna stödja och ta vara på bland annat framväxten av ny forskning, medicinteknik och läkemedel. En nationell cancerstrategi ska således präglas av en långsiktig inriktning som är mer mottaglig för ständigt ny forskning, medicinteknik, medicinska resultat och erfarenheter. Den långsiktiga inriktningen gällande arbetet med en nationell cancerstrategi ska därmed fortsatt vara att ta ett nationellt helhetsgrepp avseende cancervården. Den långsiktiga inriktningen ska omfatta hela vårdkedjan, från förebyggande preventiva insatser och strävan efter tidig upptäckt av cancer till rehabilitering, uppföljning, palliativ vård och vård i livets slutskede. Övergripande mål för den nationella cancerstrategin är att ─ minska antalet som insjuknar i cancer, ─ minska dödligheten i cancer, ─ förlänga överlevnadstiden efter en cancerdiagnos och ─ förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med cancer utifrån ett tydligt patientperspektiv. har vårdköerna i fördubblats, och köernas längd skiljer sig stort beroende på vilket landsting eller vilken region du befinner dig i. Enligt Regionala cancercentrum i samverkan får endast en av tio patienter med livmoderhalscancer operation inom den maximala tidsgräns som satt upp. Många prostatacancerpatienter får även de vänta alldeles för . Regionala cancercentrum i samverkans mål ligger , men enligt deras siffror kan den som väntar längst gå i från besked till kirurgiskt ingrepp. Ett exempel när det gäller orimligt långa väntetider inom svensk cancervård är rörande urinblåscancer. Antalet patienter som genomgick operation gällande urinblåscancer var noll. Det uppsatta målet är att patienten ska genomgå så kallad cystektomi . Medianväntetiden var istället i riket. Patienter ska inte behöva vänta på vård mer än absolut nödvändigt – dels för att minska lidandet, dels för att förhindra att patientens tillstånd förvärras och i värsta fall leder till döden. Ingen i ska behöva dö av cancer i en vårdkö, och hur länge en patient får vänta ska inte avgöras av var patienten bor. Cancervårdens tillgänglighet måste bli bättre och cancervården måste bli mer jämlik. För att hantera de vårdköer som växt sig allt längre bör den tidigare reformen med en kömiljard återinföras. Den bör dock utökas till tre miljarder och uppdateras. Till exempel ska de nya kömiljarderna omfatta återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Kömiljarden är en reform som inte specifikt riktat sig till cancervården, men underlättat för sjukvården i stort och därmed indirekt också cancervården. En stor utmaning för att effektivisera dagens cancervård och öka tillgängligheten handlar om att möjliggöra ett mer metodiskt, samordnat och strukturerat användande av journal- och registersystem. Därtill bör dagens befintliga arbetsuppgifter och arbetsprocesser ses över. Tanken är att finna situationer där ett utbyte kan ske mellan olika yrkeskategorier och deras arbetsuppgifter för att bättre ta vara på all vårdpersonal och deras tid. Stärkt vårdgaranti för cancerpatienter För att utveckla kömiljarden till kömiljarder och rikta dessa specifikt mot köerna i cancervården kommer vi öronmärka särskilda resurser som ska fördelas baserat på landstingens eller regionernas väntetider till cancerbehandling. Målsättningen är att alla cancerpatienter ska få vård inom maximal ledtid för respektive vårdförlopp. Det kommer ta tid – men vi är fast beslutna om att nå hela vägen fram. Den exakta utformningen ska förhandlas med SKL. Genom satsningen kommer vi ha en nationell vårdgaranti för den som drabbas av cancer. Förslaget innebär att av resurserna inom ramen för kömiljarderna som går till den somatiska slutenvården riktas mot cancervården. Cancervårdens kostnader utgör av totalkostnaden för somatisk slutenvård. Det innebär också att kömiljarderna inte kommer snedvrida incitamenten för landstingen och regionerna att prioritera bort cancersjuka till förmån för mindre allvarliga diagnoser som dock har längre vårdköer. Långsiktigt hållbar personal- och kompetensförsörjning Antalet cancerfall ökar stadigt och kommer över 100 000 svenskar drabbas av cancer , enligt en prognos som tagit fram tillsammans med Cancerfonden. Det innebär att den personalbrist har gällande specialister inom cancervården kommer förvärras om vi inte agerar. visar i sina analyser att det riskerar att uppstå en tilltagande brist på specialistsjuksköterskor. Kontaktsjuksköterskor i cancervården har en viktig roll då de har det övergripande ansvaret för patienten. Indikationerna på att det finns för få kontaktsjuksköterskor i cancervården är dock många. Det är tydligt att bristen på framför allt sjuksköterskor påverkar den vård som kan ges till patienterna. Vårdplatser måste stängas eftersom man inte har tillräckligt med medarbetare. Ungefär en tredjedel av all cancer beror på orsaker som är kända och som går att förebygga, en tredjedel är botbar medan det är okänt hur den sista tredjedelen uppstår och botas. [9] Med för få patologer riskerar cancerdiagnoser att försenas. Patologer, specialistsjuksköterskor, biomedicinska analytiker, radiologer och kontaktsjuksköterskor är basen i cancervården och det krävs därför en långsiktig personalförsörjningsstrategi. För att vända utvecklingen med tilltagande personalbrist inom vården krävs det bland annat att vården blir mer attraktiv som arbetsplats. Det måste löna sig bättre att både utbilda sig och vidareutbilda sig, och det måste till möjligheter för vårdens anställda att göra karriär och utöka sina befogenheter. Diagnos- och behandlingsmetoder inom cancervården utvecklas och förbättras, vilket ställer krav på andra, nya kunskaper och kompetenser för personalen. Därför behövs även reformer för att säkra personalens kompetensutveckling. Det bör bland annat införas en obligatorisk fortbildning för vårdens personal. Dels för att kontinuerligt stödja, stärka och utveckla vårdpersonalens kunnande och kompetens, dels för att utgöra ett strukturerat redskap för att kvalitetssäkra vården. Därtill bör även en ledarskapsutbildning för specialister inom cancervården utvecklas. Ett kompetent ledarskap kan skapa bättre och mer välfungerande arbetsgrupper vilket kan ge stärkt patientsäkerhet. En nationell strategi för kvalitet och samordning av kompetensförsörjning ser fem områden där behovet av nationell samordning är extra stort: kortare väntetider och ökad tillgänglighet, kompetens- och personalförsörjning, vårdkvalitet och medicinsk utveckling, psykosocialt stöd till barn som fått cancer och deras anhöriga samt cancerscreening. Kvaliteten på dagens cancervård bör förbättras för att säkra patientsäkerheten. Det handlar om såväl tillgängligheten som själva vården, resultat, uppföljning och informationshantering. arbetar cancervården med standardiserade vårdförlopp. Tanken är att förkorta tiden mellan misstanke om cancer till start av behandling. Olika cancersjukdomar har olika standardiserade vårdförlopp, och finns det för totalt 31 diagnoser. [10] För att stärka patientsäkerheten ytterligare bör de standardiserade vårdförloppen utökas så att de inbegriper fler diagnoser, och det är även centralt att de standardiserade vårdförloppen som finns verkligen är implementerade och efterföljs. De som många delar av vården arbetar med är en viktig åtgärd som syftar till att få fram tydligare samlade data och på så vis kunna skapa bättre resultat. Registren underlättar uppföljning och utvärdering av vårdinsatser och processer, behandlingar och medicinering. Problematiken med dagens register är att de inte alltid uppdateras i realtid. På grund av det kommer inte alltid ny kunskap vården till del så snabbt som den skulle kunna. Därtill finns det inget övergripande system för dessa register. Det bör därför tas fram en nationell standardisering. Dels för att registren skall kunna kopplas till varandra och data enkelt ska kunna jämföras mellan olika register, dels för att ingen kunskap skall gå förlorad om något register inte blivit uppdaterat kontinuerligt. All information och därtill kunskap ska tas tillvara. Därtill handlar det om att genom nationell styrning koncentrera den mest komplexa och specialiserade cancervården ytterligare för att säkerställa patientsäkerheten och kvaliteten. Dels för vikten av kunskapsutveckling, dels för ett effektivt användande av vårdens resurser. Patientlagen som infördes med främsta syfte att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet har enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys inte fått avsett genomslag i vården. [11] Vi anser att den bör utvecklas för att ytterligare stärka patienternas möjlighet att få rätt vård i rätt tid i hela landet samt stärka patienternas inflytande över att fritt få välja slutenvård. Det behövs dessutom en större öppenhet och mer tillgänglighet för patienter och anhöriga så att det enkelt går att hitta säkra uppgifter kring väntetider, resultat och kvalitet inom cancervården. Vi föreslår att det tas fram och utvecklas en nationell kvalitetslista för att möjliggöra för alla patienter och anhöriga att jämföra såväl väntetider som kvalitet i cancervården. De snabba framstegen gällande mer kraftfulla läkemedel och medicinteknik är något av det mest hoppfulla inom dagens och framtidens vård. Utvecklingen av nya cancerläkemedel går snabbt. har vi tillgång till mer effektiva läkemedel än vad vi hade . Det är därför av vikt att det skapas förutsättningar för att både nya behandlingar och nya läkemedel på ett jämlikt sätt kommer fler cancerpatienter till del. varierar tillgången till nya läkemedel mellan både landsting och olika patientgrupper. Många patienter får vänta alldeles för länge på att ta del av nya behandlingar, detta trots den modell för ordnat läkemedelsinförande som arbetats fram och som alla landsting och regioner ingår i. En central utmaning är att kunna hitta en lämplig balans och avvägning mellan kostnadskontroll för staten och rimliga läkemedelskostnader för den enskilde. En annan utmaning är att det tar att utveckla nya läkemedel. I genomsnitt tar det att utveckla ett nytt läkemedel. När företaget har genomfört egna studier ansöker de hos och en etikprövningsnämnd om att få testa preparatet på människor i tre faser. I fas ett testas läkemedlet på en liten grupp friska försökspersoner för att bedöma biverkningar. Man studerar även hur läkemedlet omsätts i kroppen och vilka doser som är lämpliga. I fas två testas läkemedlet på ett par hundra sjuka patienter för att studera sambandet mellan dos och effektivitet samt undersöka säkerheten ytterligare. I fas tre testas läkemedlet på ett par tusen patienter för att slutgiltigt bedöma dess värde i behandlingen och om det är säkert nog att börja användas. Användningen av nya kraftfullare läkemedel ska inte behöva fördröjas av administrativt krångel och långsamma budgetprocesser. När expertis enats om att ett läkemedel är värdefullt bör det introduceras snabbt och jämlikt inom svensk hälso- och sjukvård. Begrepp som skräddarsydd sjukvård, molekylär medicin och precisionsbehandling är på väg att förändra vårdsystemet i grunden. Detta kräver både kunskapsuppbyggnad och utvecklad, individualiserad diagnostik. Dessutom behöver läkemedlens kostnad ses i ett längre och större perspektiv. Cancerfonden har föreslagit ett införande av en nationell finansieringsfond då landsting och regioner är pressade av höga kostnader för läkemedel. [13] Fonden ska resultera i rättvisare tillgång till nya cancerläkemedel. En statlig satsning på vissa läkemedel har tidigare prövats för nya hepatit C‑läkemedel. Utvärderingen av satsningen visar goda resultat och att det gemensamma samarbetet var effektivt. För att se över vilka möjligheter som finns för att nya cancerläkemedel ska kunna komma fler till del på ett mer jämlikt vis kan därför möjligen en särskild utredning tillsättas utöver den redan tillsatta läkemedelsutredningen. Genom en sådan utredning specifikt inriktad mot nya cancerläkemedel kan den kortsiktiga kostnaden för läkemedlet ställas mot ett mer långsiktigt samhällsekonomiskt perspektiv. Enligt en ny internationell jämförelse av sjukvården i tolv EU-länder är i topp när det gäller medicinska resultat och effektivitet. För att vi ska kunna fortsätta vara i topp måste vi bland annat långsiktigt stärka den kliniska forskningen inom cancervården. Kliniska forskningar och läkemedelsprövningar är avgörande för att befolkning ska kunna ta del av en än mer avancerad vård. Det bör införas ett system för ökad inklusion i kliniska studier, för utan patienter kan inga studier ske. Därtill måste samarbetet mellan cancervården och universiteten stärkas genom en bättre nationell samordning. Vi måste klara av att systematiskt tillvarata viktiga delar av forskningen som rör såväl nuvarande som framtidens cancervård – biomarkörer och fler målstyrda läkemedel. En biomarkör avser i vården ofta ett enskilt protein eller en enstaka förändring i arvsmassan. kommer emellertid ny teknik ge helt andra möjligheter. Metoder som förmår omfatta och analysera en hel uppsättning med proteiner eller gener där man kan se mönster och därmed snabbare kan upptäcka sjukdomar och skräddarsy effektiv behandling. Detta gäller till exempel målstyrda läkemedel. De målstyrda läkemedlen kompletterar de mer traditionella behandlingarna och bidrar främst genom att hejda tillväxt och spridning av cancertumörer. Mestadels botar inte målstyrda läkemedel cancer, men förhindrar återfall och förlänger tiden som en patient kan leva med sin cancer och ha en god livskvalitet. [16] Detta är en faktor bakom att fler kommer kunna leva längre liv, men med kronisk cancer. Emellertid saknas en gemensam strategi och ett gemensamt förhållningssätt om hur biomarkörer kan utveckla och förbättra cancervården. för att biomarkörer och målstyrda läkemedel ska bli riktigt kraftfulla hjälpmedel i vården krävs en ny uppdaterad nationell strategi för att skapa bättre förutsättningar för samarbete mellan hälso- och sjukvården och akademin. Detta krävs för att den kliniska forskningen ska kunna ta fram nya biomarkörer att använda i klinisk praktik. Vi anser att det är centralt att långsiktigt stärka och säkra den patientnära kliniska forskningen inom cancervården. Detta genom dels en mer samlad avancerad cancervård, dels en förstärkning av de nationella kvalitetsregistren. För att fortsätta vara i topp gällande medicinska resultat och effektivitet måste vi även satsa på innovationskraft och digital utveckling. Digitaliseringen skapar helt nya möjligheter för cancervården. Det handlar om allt från det förebyggande arbetet med applikationer för att sola rätt eller sluta röka, till möjligheter att enklare ta bilder av misstänkta hudförändringar och skicka dem digitalt utan att besöka sjukhuset eller att ta ett blodtest hemma. Bland annat utvecklas nu snabbt digital patologi för att öka både tillgängligheten och kvaliteten i de patologiska provsvaren. Det handlar även om att nyttja artificiell intelligens (AI) för att enklare och snabbare ställa cancerdiagnoser. Utveckling och innovation är centralt för utvecklingen av cancervården. För att vi ska kunna skapa den bästa cancervården krävs det förutsättningar för innovativa arbetsmiljöer och en vård som präglas av ständig utveckling, men för detta behövs även en översyn av dagens lagstiftning. Det krävs en lagstiftning som möjliggör utveckling och innovation inom det digitala området. Det är även av stor vikt att det finns möjlighet för samarbeten mellan hälso- och sjukvården, akademin, näringslivet och patienterna. Patienten är och kommer att vara en stor och viktig resurs i all vård. Därför måste samverkan med patienter och patientföreningar vara central i utvecklingen av ny teknik och nya metoder. Möjligheterna inom hälso- och sjukvården är enorma och stora genombrott görs nu särskilt inom cancerområdet. Därför är det extra viktigt att den innovativa miljön och utvecklingskraften tas tillvara. Enligt () kan av all cancer förebyggas genom livsstilsförändringar. Livsstilsförändringar gällande exempelvis rökning, alkoholkonsumtion, ohälsosam kost, låg fysisk aktivitet och solvanor. Vem som helst kan drabbas av cancer, även de människor som har en sund livsstil. Dock finns det faktorer som kan spela in, och som är påverkbara. Fysisk aktivitet är en.