ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021423 · 2018-11-28 00:00:00 — Rätt att erbjuda sociala tjänster utan biståndsbedömning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en förändring i socialtjänstlagen så att kommunerna får erbjuda hemtjänst till äldre personer och andra sociala tjänster genom förenklat ansökningsförfarande, och detta tillkännager för regeringen. har arbetat för att utveckla en lättillgänglig socialtjänst med god kvalitet både inom och sociala stödinsatser. Detta har bland annat lett till att de flesta stödinsatser inom individ- och familjeomsorg inte kräver biståndsbeslut. Den enskilde kan istället själv kontakta verksamheter som erbjuder stöd, till exempel missbruksvård, familjebehandling, boendestöd och stöd vid våld i nära relationer. Utförare/verksamheter erbjuder sociala tjänster utifrån villkor i de avtal man efter konkurrensupphandling tecknat med kommunen. De tjänster som erbjuds och deras kvalitet är väl beskrivna i avtal. Tjänsterna grundar sig på bästa tillgängliga kunskap (evidens) och avtalen följs kontinuerligt upp. Det har visat sig att fler får hjälp snabbt, billigare och enkelt. Utvecklingen i har lett till att fler människor söker stöd i ett tidigare skede. Det har blivit enkelt och avdramatiserat att söka hjälp hos . Sättet att nå stöd- och behandlingsinsatser börjar mer likna andra välfärdsområden, som till exempel barnomsorg och primärvård. Många människors tvekan för att söka hjälp hos har minskat. Brukarperspektivet har genom detta sätt att arbeta stärkts betydligt. Inom har den enskilde på enkelt sätt kunnat vända sig till en av kommunen godkänd hemtjänstutförare och fått önskade insatser . Utföraren har vidarebefordrat den enskildes ansökan till en handläggare och den enskilde har fått ett biståndsbeslut både för sina insatser och avgift. Självklart har den som så önskar alltid rätt att få sin sak utredd och biståndsprövad. En förändring i socialtjänstlagen eller en komplettering så att kommunerna får erbjuda hemtjänst till äldre personer och andra sociala tjänster genom förenklat ansökningsförfarande enligt Linköpingsmodellen kan vara ett bra alternativ för såväl medborgare som . Regeringen bör se över möjligheterna för en förändring i socialtjänstlagen så att kommunerna får erbjuda hemtjänst till äldre personer och andra sociala tjänster genom förenklat ansökningsförfarande.
mot · H6021424 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa generell tillståndsplikt för både offentliga och privata utförare för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, LSS samt hälso- och sjukvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. Det ska inte spela någon roll vem du är eller var du bor för huruvida man får tillgång till kvalitativ välfärd. Likvärdigheten håller samman och människor ska känna trygghet inför att den välfärd som erbjuds håller hög kvalitet. Välfärdstjänsterna finansieras gemensamt vilket innebär att det inte är någon marknad. Detta eftersom en marknad kännetecknas av att det sätts ett pris och en produktionsnivå där utbud och efterfrågan möts. Istället bygger välfärden på att vi garanterar varandra vissa tjänster och det är behovet, inte betalningsförmågan, som styr. Det ställer naturligtvis höga krav på att utforma och omforma system som gör att varje skattekrona ger högsta nytta. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Då måste det finnas likvärdiga villkor. Kvalitet är kärnan som måste prägla hela välfärden och vägen till en kvalitativ välfärd går via insyn, tillsyn och högt ställda krav. Detta tillsammans med att professionen och användarna har utrymme att själva välja och påverka. Då kan det inte vara som vi har det , att offentliga aktörer inte behöver ha tillstånd att starta verksamheter som lyder under skollag, socialtjänstlag, LSS eller hälso- och sjukvårdslagen medan fristående står inför helt andra tillståndsförfaranden. Undertecknade vill införa en generell tillståndsplikt oavsett utförare i välfärden för alla att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, LSS samt hälso- och sjukvårdslagen samt att ställer sig bakom det som anförts i motionen om att införa generell tillståndsplikt för både offentliga och privata utförare för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, LSS samt hälso- och sjukvårdslagen.
mot · H6021425 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra en snabbare handläggning, och eventuell utvisning, av asylsökande som gör sig skyldig till brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra en snabbare handläggning, och eventuell utvisning, av ensamkommande som fått åldern brott för asylutredning och tillkännager detta för regeringen. De möjligheter vårt samhälle erbjuder måste vara kopplade till tydliga krav. Det skapar positiva drivkrafter och bidrar till en hållbar utveckling. Men när det inte fungerar blir vi, med rätta, arga och besvikna. har vi en socialtjänst med skenande kostnader, en integration som inte fungerar som den ska och ett samhälle där grupper ställs mot varandra. Ett problem är att asylutredningar tar så . Här krävs bättre prioriteringar. Direktiven måste bli tydligare. Särskilt handläggning av asylärenden där personen har gjort sig skyldig till brott eller ljugit om sin ålder måste hanteras snabbare. Begår man grova brott i ska man löpa uppenbar risk att få lämna landet. Om en asylsökande gör sig skyldig till brott visar man tydligt att man inte vill vara med i vår demokratiska gemenskap och där bör prioritera ärendet för snabbare handläggning som då också kan leda till ett snabbare utvisningsbeslut. Uppgivit fel ålder och begår brott Om en asylsökande uppger en felaktig ålder vid ankomst infinner sig ett flertal problem. En person som felaktigt påstår sig vara under kommer att placeras i såväl skola som boende tillsammans med barn. Om det under alldeles för långa utredningstider visar sig att personen faktiskt är , och dessutom begått ett brott i , så är det enligt min mening rimligt att ärendet prioriteras och handläggs snabbare. Det är inte rimligt att en myndig person som begår brott under sin asylprövning både undviker sitt rättmätiga straff och får straffrabatt. Sådana individer belastar kommuner som istället borde fokusera på att hjälpa utsatta barn och ensamkommande som faktiskt är under 18. Dessa situationer tar tid och kostar både pengar och energi. Dessutom så sänder detta helt fel signaler. Jag vill se en snabbare handläggning av personer som borde utvisas. Om det för asylutredning visar sig att det förekommer brottslig verksamhet eller att en ensamkommande har ljugit om sin ålder och faktiskt är myndig, bör ärendet prioriteras för snabbare handläggning som då också kan leda till ett snabbare utvisningsbeslut.
mot · H6021426 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör besluta att utöka det centrala innehållet i hem- och konsumentkunskap med mer privatekonomi och framför allt tydliggöra kunskapskraven och tillkännager detta för regeringen. I då det är enklare än någonsin att hamna i olika skuldfällor saknar många unga grundläggande privatekonomiska kunskaper. Exempelvis hur man gör en hushållsbudget. Undervisningen i skolan om privatekonomi måste bli mycket bättre. I kursplanen för hem och konsumentkunskap kan vi inom ramen för det centrala innehållet läsa att undervisningen ska innehålla: ”Ungas privatekonomi, till exempel att handla över internet, att låna pengar, att handla på kredit eller avbetalning och att teckna abonnemang”. Men i kunskapskraven är det otydligt vad eleverna ska kunna: ”Eleven gör jämförelser mellan olika konsumtionsalternativ och för då enkla resonemang med viss koppling till konsekvenser för privatekonomi.” Här behövs ett rejält förtydligande i kunskapskraven. har uttalat sig att det är upp till varje skola att avgöra hur mycket tid som ska ägnas åt den privatekonomiska delen i skolundervisningen. Därför är det inte självklart att det blir så många skoltimmar över till privatekonomin. () har konstaterat att unga har oroväckande låga kunskaper i privatekonomi. En studie gjord av FI visar att av de tillfrågade ungdomarna inte vet hur man tar ett lån på banken och av dem vet inte hur man gör en månadsbudget. I Kronofogdens senaste rapport visas att många barn växer upp i familjer med skulder. Dåligt privatekonomiskt kunnande ska inte behöva gå i arv. Vart du är på väg ska alltid vara viktigare än var du kommer ifrån och kunskaperna om ekonomi i ryggsäcken är ovärderliga. Kronofogden konstaterar att vuxna behöver tala mer om privatekonomi med barn – så även i skolan. Därmed kan unga tidigt få grundläggande ekonomiska kunskaper och bära med sig dem i vuxenlivet. På så sätt förhindras unga att hamna i skuldsättning. Ungdomar ska kunna fatta egna informerade beslut om sin privatekonomi. I en allt mer ekonomisk utsatt värld är det ett samhälleligt intresse att utbilda och informera om privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter, räntor, sparande, betala räkningar – men också om ekonomiska risker och konsekvenser. Med anledning av ovanstående bör se över möjligheterna att utöka centrala innehållet i hem och konsumentkunskap med mer privatekonomi och framförallt tydliggöra kunskapskraven.
mot · H6021427 · 2018-11-28 00:00:00 — Register över och kvalitetsuppföljning av familjehem och jourhem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett nationellt register över familje- och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att arbeta fram nationella kvalitetskriterier och årlig uppföljning av dessa och tillkännager detta för regeringen. Vi mäter och väger våra barn på BVC när de är små, och i skolan följer vi upp deras kunskaper genom betyg och kunskapskontroller samt välmående via elevhälsan. Men när det gäller placerade barn, som av olika anledningar inte kan bo med sin familj, släpper vi taget. Placerade barn är väldigt utsatta i sin situation, ännu mer utsatta än barn som far illa hemma hos de biologiska föräldrarna. Familjehemsföräldrarna kan vara de enda vuxna som barnet har i sin närhet och skulle han eller hon bli utsatt av dem kan det vara svårt att våga berätta. Barnet är medveten om sin aktuella situation men inte vad som kan vänta vid en ny placering, det kan ju vara något ännu jobbigare. Exemplen där placeringarna i jour- och familjehem gått fel är många. Men det finns också helt fantastiska familjer som stöttar och lever tillsammans med den nya eller tillfälliga familjemedlemmen. Problemet är just att vi inte följer upp vilka familjer som fungerar bra eller inte. Vi vet heller inte vilka familjer, över kommungränserna, som har dessa uppdrag och deras kvalitét följs inte upp mer än av enskilda handläggare. För att minska risken för olämpliga placeringar av barn måste vi systematiskt utvärdera jour- och familjehem enligt nationella kvalitetsriktlinjer, samt införa ett nationellt register. Regeringen bör se över möjligheterna att införa ett nationellt register över familje- och jourhem samt uppdra åt att arbeta fram nationella kvalitetskriterier och införa årlig uppföljning av dessa.
mot · H6021428 · 2018-11-28 00:00:00 — Hårdare tag mot huliganism ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftning och regelverk för att stävja huliganism vid stora evenemang och tillkännager detta för regeringen. Ordningen runt många fotbollsmatcher upplevs som osäker och stökig, trots att både klubbar och poliser satsar enorma summor på säkerhet. Den moderna fotbollshuliganismen växte fram i när fotbollen blev mer professionell efter . Supportrarna behövdes inte längre i lagens verksamhet utan hänvisades till läktaren. Samhörigheten med lagen minskade och bråk uppstod allt oftare under matcherna. Problemen spred sig över , så även till . Exempelvis greps minst 170 personer i samband med ett derby i . Att vi i inte kan utöva en sport utan stök och bråk är anmärkningsvärt och skulle detta ske i någon annan sport så skulle man troligen inte få arrangera sitt evenemang igen. Vi måste kunna känna oss trygga med att ordning och säkerhet kan upprätthållas utan att det ska krävas större polisiära insatser. Detta oavsett vem som betalar notan, fotbollsklubbar eller festivalarrangörer. Vi ska kunna gå på en match eller annat stort evenemang med våra barn utan att känna oss osäkra och otrygga, vi vuxna ska föregå med gott exempel. Våra polisiära resurser är ansträngda och det är olyckligt att vi behöver stora insatser i samband med huliganism. Här bör insatser sättas in för att undvika sammandrabbningar så att polisiära resurser, i så stor utsträckning som möjligt, kan användas där de behövs på riktigt. Det finns goda exempel såsom där man bland annat har beslutat om avstängning för den som döms för fotbollsrelaterat våld, samt att man måste anmäla sig till polisstationen på hemorten i samband med match. Dömda har även tvingats lämna in sina pass när spelar utomlands, en åtgärd som praktiserats i samband med flera stora turneringar. behöver hårdare tag för att stoppa problemen på svenska fotbollsarenor. Därför bör en översyn av lagstiftning och regelverk göras för att stävja huliganism vid stora evenemang
mot · H6021429 · 2018-11-28 00:00:00 — Bättre mat för våra äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mat som serveras våra äldre ska vara god, trivsam, näringsriktig, hållbar och säker och tillkännager detta för regeringen. God och näringsrik mat är viktigt. Bra måltider kan förebygga fysisk och psykisk ohälsa, och är viktiga för livskvaliteten. Bra måltider kan vara hur näringsriktiga som helst men det spelar ingen roll så länge de inte hamnar i magen. Därför är hela måltidsstunden viktig. Undernäring är ett allt mer växande problem i bland äldre och 2014 rapporterades att av de registrerade i kvalitetsregistret löpte risk för att drabbas av undernäring. gav 2015 ut en skrift som ska hjälpa till att motverka, förebygga och behandla undernäring – inte minst hos äldre. Maten måste därför vara av hög kvalitet såtillvida att den smakar bra, är vacker för ögat, doftar gott och därmed väcker lusten att äta. Lika viktigt är det att måltiden serveras på ett aptitligt sätt i trivsam miljö. Att äldre får i sig rätt och näringsrik mat är avgörande för både deras hälsa och allmänna livskvalitet. Även som gammal ska man kunna äta god mat. Näringsrik mat bidrar också till att fler äldre kan fortsätta att leva ett aktivt liv. På många äldreboenden lider äldre av undernäring och för att motverka denna problematik krävs en ökad kunskap kring näringsinnehåll och mat men också tydlig lagstiftning och riktlinjer. Tyvärr är det långt ifrån alla äldre som har en trivsam matstund .
mot · H6021432 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bred reform av socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Socialtjänstlagen är en ramlag; tanken är att varje individ ska få precis det stöd hen har rätt till och behöver – varken mer eller mindre. Det är ytterst upp till socialsekreterarna i varje kommun att göra de individuella bedömningarna, utifrån handböcker från , prejudicerande domar och råd. Detta till skillnad från lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), där möjlig målgrupp (personkrets) och typ av insatser är väldigt tydligt definierade i lagstiftningen. Fördelen med socialtjänstlagens utformning är att du ska få just det stöd du har rätt till. Professionen ska bedöma i vilket scenario och vad det kan vara. Nackdelen med lagens utformning är att samma individ riskerar att bedömas ha rätt till insatser i en kommun, men inte i en annan. Kommunerna gör dessutom väldigt olika bedömningar av vilka insatser som kan komma i fråga. från överklagade beslut ger sällan tillräcklig vägledning i bedömningen, eftersom det förekommer att olika domstolar i olika delar av landet gör bedömningar som går i motsatt riktning. Detta gäller även prejudicerande domar. Det är inte rättssäkert. Ett tydligt exempel på orättvisan i dagens utformning av socialtjänstlagen är kapitel 4 § 2, som avser bistånd som inte bedöms vara en rättighet som den enskilde kan kräva. Vissa kommuner använder denna paragraf för att bevilja väldigt generösa insatser, exempelvis gräsklippning och snöskottning. Andra kommuner använder medvetet paragrafen vid beslut om boende utöver lagstiftningens minimumkrav, eftersom kommunen på detta sätt begränsar möjligheten till överklaganden. Återigen – det är inte rättssäkert. Dessutom skapar ramlagens generösa formuleringar en omfattande administration i en redan ansträngd kommunsektor. Kommunernas självbestämmande är, och ska vara, starkt. Men socialtjänstlagens utformning skapar en stor administrativ belastning, och alltför stor spännvidd som inte gynnar kommunsektorn eller kan sägas vägas upp av den enskildes . Att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet är inget argument för att inte förenkla handläggningen genom att ta fram tydligare ramar. Exempelvis skulle ersättning för boendekostnad i det ekonomiska biståndet kunna utgå från årliga föreskrifter för genomsnittlig och högsta godkända boendekostnad i olika delar av landet. Olika regionala förutsättningar kan hanteras i lagstiftningen. börjar flera kommuner själva förenkla delar av biståndsbedömningen, exempelvis som digitaliserat ansökningsprocessen och infört en robot för biståndsbedömning inom försörjningsstödet. Det är hög tid att lagstiftningen hänger med och skapar förutsättningar för förenklade, rättssäkra och rättvisa bedömningar i hela landet. Just nu pågår en översyn av socialtjänstlagen, under ledning av (S), och det återstår att se i vilken utsträckning den vågar hantera den mest övergripande frågeställningen, nämligen hela lagens utformning.
mot · H6021434 · 2018-11-28 00:00:00 — Begränsa rätten till skattefinansierad tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att begränsa rätten till skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. är rätten till tolk i kontakter med Myndighetssverige långtgående. Det är viktigt och rimligt att personer som anlänt till får stöd med tolk i nödvändiga myndighetskontakter. Vid de tillfällen som tolk används bör tolk sannolikt fortsätta användas, så länge personen inte lärt sig tillräcklig svenska. Kanske behöver till och med kraven på att information har kunnat lämnas rättssäkert och tydligt öka och omfatta fler kontakter mellan myndigheter och enskilda. Barn ska exempelvis inte få tolka i kontakten mellan skola och förälder, eller i kontakten med myndigheter. Däremot bör inte skattebetalarna stå för obegränsad tillgång till tolk . Personer som bott i kan fortsatt kräva tolk i samtliga kontakter, även efter fullföljd utbildning i Svenska för invandrare (sfi). Det är inte rimligt. Incitamenten för att lära sig svenska behöver stärkas och den som inte anstränger sig för att lära sig språket bör själv få finansiera eventuella tolkkostnader. I har en 3-årsgräns införts för skattefinansierad tolk. I bör en begränsning av skattefinansierad tolk utredas, som exempelvis kopplas till genomförd sfi-utbildning och/eller ett visst antal år efter ankomsten till . En utgångspunkt skulle kunna vara en genomsnittlig etableringstid på arbetsmarknaden.
mot · H6021438 · 2018-11-28 00:00:00 — Stoppa stödet till de som vistas olagligt i landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet genom att betala ut bidrag eller genom andra former av stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff (och som därför inte kan lämna landet, trots att de vistas här olagligt) inte heller ska kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Integrationen av nyanlända tar alltför . behöver prioritera integrationen av de som har rätt att stanna i , inte ge stöd åt de som inte har rätt att vistas här. Enligt gällande rättspraxis kan kommuner avslå ansökan om försörjningsstöd (socialbidrag) till den som ansökt om uppehållstillstånd. Trots det gör inte alla kommuner det. Om personen däremot aldrig ansökt om uppehållstillstånd och håller sig gömd eller till exempel är en EU-migrant (HFD 2017 ref 33) eller fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd och ansöker om något annat stöd än försörjningsstöd (HFD 2017 ref. 33) så har inte grund för att avslå. Enligt en dom i () har en person, som inte har rätt att vistas i landet, och som har dömts till rättspsykiatrisk tvångsvård, rätt till stöd från efter avslutad tvångsvård (HFD mål nr 4464-17 och 6418-17). Det innebär att alla som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff i teorin skulle kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen, även om de inte har rätt att vistas i landet. Det är orimligt och lagstiftningen måste därför förändras för att säkerställa att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från . Samt att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet – genom att betala ut bidrag eller genom andra former av stöd från . Slutligen ska de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff (och som därför inte kan lämna landet, trots att de vistas olagligt) inte heller kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen. De ska lämna landet direkt efter avtjänat straff.
mot · H6021439 · 2018-11-28 00:00:00 — Redovisa vad skattepengarna gått till på deklarationen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om det ska framgå tydligt på deklarationen vad skattepengarna gått till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om det ska framgå tydligt på deklarationen vilka totala skatter som du betalat, inklusive arbetsgivaravgift och schablon av konsumtionsskatter, och tillkännager detta för regeringen. har ett av världens högsta skattetryck och bland de högsta skatterna på arbete. Med det kommer ett ansvar: att förvalta skattepengarna på ett korrekt sätt, men också att redovisa vad pengarna använts till. Varje krona som det offentliga tar in i skatt innebär ett ansvar. Slöseri med skattepengar signalerar att skattetrycket är för högt, och att skatterna bör sänkas. vet bara 1 av 10 svenskar hur mycket skatt de faktiskt betalar – trots att det i många fall är hushållets största utgift. I exempelvis framgår det på deklarationen hur dina skattepengar har använts. Det vore ett effektivt sätt att öka medvetenheten, transparensen och intresset för offentliga utgifter – på lokal, regional och nationell nivå. Det skulle därtill stärka vår demokrati, genom att fler får kunskap om hur vårt land styrs och hur landets valda företrädare väljer att förvalta sitt förtroende.