mot · H6021913 · 2018-11-29 00:00:00 — höstbudgetmotion 2019 syftar till att särskilt stärka fyra områden: Inom samtliga av dessa fokusområden krävs omfattande, skyndsamma reformer för att inte samhällskontraktet skall lösas upp. höstbudgetmotion är lagd i relation till övergångsregeringens budgetproposition. En sammanfattning av några av de viktigaste budgetförsvagande reformerna åskådliggörs nedan. Figur 1 Sammanfattande tabell över budgetförsvagande reformer Figur 1 visar några av de större satsningarna där utökat jobbskatteavdrag samt avskaffande av pensionärsskatten är, i monetära mått mätt, överlägset störst. Budgetförsvagande reformer (mdr kr) Sänkt inkomstskatt (löntagare och pensionärer) Minska äldrefattigdom (garantipension & bostadstillägg) Stärkt och avgiftsfri arbetslöshetsförsäkring Småföretagare (arbetsgivaravgift & sjuklöneansvar) Slopad särskild löneskatt äldre Tabell 1 sammanfattar de större satsningarna för hela budgetperioden. Totalt omfattar de budgetförsvagande reformerna för och växer till för . Samtliga reformer premierar individer med lägre inkomster. Figur 2 Sammanfattande tabell över budgetförstärkande reformer Figur 2 visar några av de större besparingarna där höjd moms, reducerat stöd för nyanländas etablering samt slopade subventioner för drivmedel är bland de viktigaste. Reformen med slopade subventioner för drivmedel innebär både ett tillskott till statskassan samt en prissänkning vid pump på per liter drivmedel. Budgetförstärkande reformer (mdr kr) Höjd moms (restaurang, catering, hämtmat samt plastflaskor, burkar) Nyanlända invandrares etablering (UO 13) (UO 14) Migration (UO 8 + UO 25) Slopade byggsubventioner m.m. (UO 18) Utfasade ränteavdrag (1 p.e. Tabell 2 sammanfattar de större besparingarna och summerar totalt till för som sedan ökar till 67,3 miljarder . Samtliga besparingar har det gemensamt att de orsakar inga eller endast smärre, mätbara försämringar i vardagen. Detta låter sig göras eftersom effektiviteten i den ursprungliga verksamheten är låg. I vissa fall har staten genomfört satsningar utan att ens säkerställa att det blir en positiv påvisbar nettoeffekt. De ekonomiska konsekvenserna av budgeten stärker individer med låg inkomst, som ofta återfinns bland äldre åldersgrupper. har analyserat de fördelningspolitiska effekterna av vår budget och sammanfattar: Mer än hälften av fördelningen går till individer från de tre lägsta inkomstdecilerna. Mer än hälften av fördelningen når till individer . Mer än hälften går till kvinnor. 2.1 Budgeten i praktiken 3 Hälso- och sjukvård 3.1 Tillgänglighet – ett akut problem 3.3 Stärk patienternas rättsliga ställning 3.4 Patientansvarig läkare – på riktigt 3.5 Barn- och ungdomspsykiatrin 3.7 En psykiatrisk vård som aktivt leder utvecklingen av nya metoder och arbetssätt 3.8 Förlossningsvården och barnsjukvården 3.9 Kostnadsfri slutenvård för äldre patienter 3.11 Tandvårdsbidrag – ökat stöd till ålderspensionärer 3.12 Glasögonbidrag för barn och ungdomar 3.15 Större inflytande över schemat 3.16 Rätt kompetens på rätt plats 3.18 Nationellt it-stöd och patientinformation 3.20 Statlig styrning och nationell samordning 3.21 Medborgarskapets betydelse för vård i 3.22 Obligatorisk hälsokontroll av nyanlända 3.25 Assistansersättning och LSS 3.26 Likvärdighet av beviljandet av ledsagarservice 3.28 Vård och omsorg av äldre 3.30 Snabbspår för att minska belastningen på akuten och äldrevårdscentraler 3.31 Psykisk ohälsa bland äldre 3.34 Arbetsvillkor inom äldreomsorgen 4 Socialförsäkringen för en stark välfärdsstat 5 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 5.2 Rehabilitering före utförsäkring – kompetensfokus vid dag 180 5.4 Bostadstillägg för personer med sjukersättning 5.5 Bibehållen ersättning vid återgång till arbete 5.6 Merkostnadsersättning och handikappersättning 6 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 6.1 En reform för att stärka behovsprövningen av bidrag till barn och familj 6.4 Barnpension och efterlevandestöd 6.5 Bidrag till förstföderskor 6.6 Koppla välfärd till medborgarskap 7 Stärkt ekonomi för pensionärer 7.1 Behåll nuvarande pensionsålder 7.2 Fokus på fattiga äldre 7.3 Avskaffad och sänkt pensionärsskatt 7.4 Förhöjt jobbskatteavdrag för äldre 8 Trygghet, lag och ordning 8.1 En effektiv och resursstark poliskår 8.3 Kontinuerlig översyn, utbildning och anställning av poliser 8.4 Ett mer attraktivt yrke 8.11 Fler anstalts- och häktesplatser 8.15 Detaljerad statistik om brottslighet 8.20 Upprätta lag och ordning i socialt utsatta områden 8.21 Återinförandet av beredskapspolisen 8.22 Bredare användning av trygghetsskapande kamerabevakning 9.1 En humanistisk och hållbar flyktingpolitik 9.1.1 Hjälp tidigt och nära 9.1.2 Fler och snabba avslag på nya asylansökningar 9.1.3 Kvotflyktingar och ordnad vidarebosättning 9.2 En rättssäker och sammanhållen asylprocess 9.2.1 Tydliga regler och fungerande kontrollsystem 9.2.3 Högre krav på styrkt identitet 9.2.4 Översyn av ersättningar till asylsökande 9.2.5 Bättre bosättning av asylsökande, EBO rivs upp 9.2.7 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 9.2.8 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 9.2.9 Asylboenden i regi 9.2.11 Skydd för minoriteter 9.3 Krafttag mot illegala migranter 9.3.3 Ingen möjlighet att söka asyl igen 9.3.4 Kartläggning av skuggsamhället 9.3.5 Starkare internationella påtryckningar för utvisningar 9.4.2 Fler DNA-test för att styrka släktskap 9.4.3 Tillfälliga uppehållstillstånd huvudregeln 9.4.4 Förbättrad möjlighet till återkallande av uppehållstillstånd 9.5.1 Kompetens och utbildning i fokus 9.5.3 Fri rörlighet inom EES 10 Utrikes- och biståndspolitik 10.1 Bistånd som gör nytta – med de mest utsatta i fokus 11 En inkluderande arbetsmarknad 11.1 i dess nuvarande form 11.4 Lagen om anställningsskydd, utöka undantagen i turordningsreglerna 11.5 Höj taket för ersättning vid arbetslöshet 11.6 Inrätta en obligatorisk, skattefinansierad och allmän arbetslöshetsförsäkring 11.7 Personer med funktionsförmåga som medför nedsatt arbetsförmåga 11.8 och matchningen på arbetsmarknaden 11.9 Stimulera privata investeringar i småföretag 12 Kultur och sammanhållning 12.1 Kultur, medier, trossamfund och fritid 12.2 Hela – kultur räknas 12.3 Kyrkoantikvarisk ersättning – ett löfte från stat till kyrka 12.4 Kulturlots och Sverigecenter – länk mellan arv och fritid 12.5 och – för bevarande och främjande av svenskt kulturarv 12.6 Kanon för kunskap 12.7 Datorspel – en ny kulturscen som bidrar till ett starkare kulturliv 12.8 Öppna museer i både stad och land 12.9 En tillgänglig idrottsrörelse – för hälsa och livskvalitet 12.10 Trossamfund och etniska föreningar 12.11 Friluftsliv för folkhälsa och omsorg om arv och miljö 12.12 Tillgängliga språk- och folkminnen 12.13 Kulturell hänsyn i dagens och morgondagens samhällsbyggnad 13 Förskola, utbildning, forskning 13.1 Reformera skolan och möjliggör höjning av skolresultaten 13.2 Förskolan utgör grunden och vägen in i det svenska samhället 13.3 Förberedelseskola och hantering av hedersproblematik 13.4 Skola för ökad ordning 13.5 Karriärtjänster för lärare 13.6 Åtgärda akut lärarbrist och främja undervisning på landsbygden 13.8.1 Tvåårigt gymnasium och återinförande av ämnesbetyg 13.10.2 Ekonomiska incitament till studier 13.10.4 Översyn av lärarutbildningar 13.11.1 Kvalitet, prioriteringar 14 Försvar och säkerhet 14.1 Försvarsmaktens materiel och övningar 14.2 Utbildning av värnpliktiga och officerare 14.3 Totalförsvaret och MSB 15.1 Framförhållning i bostadspolitiken 15.3 Integration på bostadsområdet 15.4 Ökad trygghet i förorterna 15.5 Regional bostadsplanering och investeringsbidrag för äldrebostäder 15.6 Ökad konkurrens och finansiering av bostäder 16.1 En järnväg som inte spårar ur 16.4 Med flyget lyfter 16.5 Nej till flygskatt 16.6 Investeringsstöd till flygplatser 16.7 Ökad säkerhet inom flyget 16.8 Den rätta vägen 16.9 Stärka den svenska åkerinäringen 16.10 Ny specialenhet för kontroll av yrkesmässig trafik 16.12 Nej till kilometerskatt/ekoskatt 16.13 Riktat stöd för kommunala vägar 16.16 Tonnage/”blå skatt” 16.17 Investeringsbidrag för säkra hamnar 16.18 Farledsfördjupningar i och hamn 17 Energi och miljö 17.1 En miljöpolitik för och omvärlden 17.2 Besparingar på miljöområdet 17.3 En konservativ klimatpolitik 17.4 Minskat beroende av fossila bränslen i transportsektorn 17.5 Forskning och utveckling 17.6 Insatser för marin miljö och arbete mot plast i haven 17.7 Sanering av förorenad mark 17.8 Ansvarsfull politik för skog 17.10 Prioritera svenskt jordbruk 17.12 Fiske och vattenbruk 17.13 Nej till bonus–malus 18.1 Minskat anslag till 19 Skatter och subventioner 19.2 Slopat sjuklöneansvar för småföretagare 19.3 Avskaffad särskild löneskatt för äldre 19.5 ROT-avdrag för hemlarm 19.6 Återställ beskattningen av investeringssparkonto och kapitalförsäkring 19.10 Nedtrappat ränteavdrag med 1 p.e. 19.11 Återställande av vissa momssatser 20 Tabeller per utgiftsområde 21 Statsbudgeten och den offentliga sektorn godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till , och 1 422 miljarder (avsnitt 21.1). godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget (avsnitt 21.8) och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 21.9). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 21.6). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 21.7). avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. avslår förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Det är nionde gången som presenterar en motion för höstbudgeten. På samma sätt som i höstbudgeten för föreslår vi satsningar på 4 områden: har statens samlade utgifter inte ökat nämnvärt trots att BNP har vuxit . Vad som däremot har ökat är kostnaderna för utgiftsområde 8 och 13, vanligtvis kallade migration och integration. Källa: Årsredovisning för staten. Figur 3 visar utfallet för statens utgiftsökning för alla utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor –2017 tillsammans med de sammanlagda utgifterna för utgiftsområde 8 och 13. Det kan konstateras att utgiftsökningen för UO 8 & 13 tagit upp i princip hela utrymmet för statens utgifter . 2.1 Budgeten i praktiken Hur skulle budget förändra den ekonomiska situationen för vanligt folk? har sammanställt fördelningspolitiska effekter baserat på inkomst- och åldersdecil (decil innebär en uppdelning i 9 områden där medianen ligger i decil 5). Tabell 3 Effekten på ekonomisk standard av tio förslag uppdelad på inkomstdeciler, 2019 Mdkr, ekonomisk standard Snitt i kr, ekonomisk standard En analys baserad på inkomstdecil åskådliggörs i tabell 3. Inkomstdecilerna är baserade på individuell årsinkomst. En analys baserad på inkomstdecil åskådliggörs i figur 4 (procentuell förändring). Av de analyserade reformerna så når över hälften av satsningarna de 3 lägsta decilerna, d.v.s. budget riktas främst till individer med låga inkomster. Tabell 4 Effekten på ekonomisk standard av tio förslag uppdelad på åldersdecil, 2019 Mdkr, ekonomisk standard Snitt i kr, ekonomisk standard Tabell 4 visar en fördelningsanalys av reformer baserad på åldersdecil och anger även förändring i årsinkomst. Figur 5 visar en fördelningsanalys av reformer (procentuell fördelning) baserat på åldersdecil. Över hälften av satsningarna riktas till individer . Tabell 5 Effekten på individuell disponibel inkomst av tio förslag uppdelad på kön, 2019 Tabell 5 visar en ekonomisk fördelningsanalys baserad på kön. 3 Hälso- och sjukvård Den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet. Patienter ska erbjudas beprövade och avancerade behandlingsmetoder baserade på den modernaste tekniken, effektiva läkemedel och därtill få god omvårdnad av välutbildad personal. Det är också viktigt att sjukvården utvecklas och förnyas och att såväl fysiska som psykiska sjukdomar behandlas på bästa sätt, samt att patienter erbjuds kvalificerad vård från födseln till livets slutskede. Förutsättningar för detta finns, men den svenska vården är under hård press. Personalen är överbelastad, alltför många säger upp sig, vilket lämnar luckor i organisationen och leder till ett ännu tyngre lass att dra för dem som är kvar. Patienter stöter ständigt på nya ansikten när personalen sjukskriver sig eller byter jobb. Operationer och andra behandlingar skjuts upp. Var tredje patient tvingas vänta på att få sin behandling eller operation än vårdgarantins och patienter bollas mellan olika sjukhus när vårdplatserna inte räcker till. Till och med intensivvårdsplatser saknas. Många sjuksköterskor söker sig tyvärr bort från sitt yrke som för få vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. kan vi få se ett mycket bekymmersamt underskott på nödvändig kompetens i vården. Skillnaden i vårdkvalitet mellan olika landsting är också betydande, vilket innebär att vården inte är likvärdig över landet. Det innebär inte att allt är dåligt. Den svenska vårdapparaten besitter stor kunskap och erfarenhet och resultaten är överlag goda när patienten väl får tillgång till vård. Vår skattefinansierade sjukvård har bara legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det är därför av yttersta vikt att staten, landstingen och kommuner tillgodoser svenska medborgares rätt till en tillgänglig sjukvård av hög kvalité utifrån de lagar som råder. 3.1 Tillgänglighet – ett akut problem Vårdens tillgänglighet för patienten är alltså den enskilt viktigaste frågan. Patientsäkerheten äventyras när patienter tvingas vänta alltför länge på behandling, vilket underminerar allmänhetens förtroende för hela sjukvårdssystemet. Problemet med stängda vårdplatser beror oftast på brist på personal, det vill säga personal som kan bemanna vårdplatserna och ta hand om patienterna. Avdelningar stängs ner på grund av personalbrist och patienter skickas hem. Vad gäller antal öppna vårdplatser per invånare ligger , sorgligt nog, i den absoluta botten bland jämförbara , vilket i realiteten innebär att patienter placeras i korridorer och andra förvaringsutrymmen eller helt enkelt tvingas vänta. För att förbättra en oacceptabel situation krävs flera olika insatser och satsningar på såväl kort, medellång som lång sikt. Mer resurser behövs definitivt, vilket också tillför i den aktuella budgeten, men det handlar också om att nyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. Svenskarnas förväntningar på den offentliga sjukvården håller på att sänkas när de tvärtom borde höjas. Som patient ska man ha rätt att fritt välja offentligt finansierad vårdgivare för operationer och andra behandlingar, det gäller både öppen- och slutenvård. Som patient ska man också ha rätt att bli utredd inom vårdgarantins ramar. Om hemlandstinget inte kan erbjuda patienten behandling eller operation ska de hänvisa till en annan offentlig eller privat vårdgivare för att vårdgarantin ska kunna efterlevas. Om behandling eller operation inte kan erbjudas inom vårdgarantins ramar inom gränser ska vårdgivaren hänvisa och erbjuda patienten vård utomlands, vilket inte ska innebära några extra kostnader för patienten. Därför ska samverkansavtal upprättas mellan olika vårdgivare, offentliga och privata, svenska och utländska. Hemlandstinget ansvarar för kontakterna med den hänvisade vårdgivaren, journaler, transporter, uppehälle och eventuellt tolkningshjälp med utländska vårdgivare. Svenska medborgare ska garanteras en tillgänglig hälso- och sjukvård av hög kvalité. Givetvis är den långsiktiga målsättningen att vård utomlands endast ska vara nödvändigt i undantagsfall. ska den nuvarande vårdgarantin minska , en så kallad månadsgaranti. Vid särskilt allvarliga sjukdomar, såsom hjärt- och kärlsjukdomar, cancer och liknande, ska maximal väntetid vara . Detta är första steget till att svenska medborgare ska få en av världens mest tillgängliga, offentligt finansierad sjukvård av hög kvalité. En nationell sjukvårdsreform behövs för att vända den katastrofala utvecklingen. Genom att tillföra resurser och ta tillvara tillgänglig kapacitet ska nio av tio patienter som väntar på behandling vara på rätt sida om vårdgarantins tidsgräns . ska vårdköerna vara borta. Utvecklingen i våra grannländer visar att detta inte är någon utopi, snarare en fråga om prioriteringar. Vårdgarantin ska kortas och ska vårdköerna vara borta. Vård ska erbjudas i andra länder om vårdgarantins ramar inte kan hållas på annat sätt. 3.3 Stärk patienternas rättsliga ställning Patientlagen trädde i kraft . Lagens övergripande syfte var att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja integritet, självbestämmande och delaktighet. Patientens ställning har dock inte förbättrats, istället visar utvärderingar att situationen har försämrats på en rad områden vad gäller exempelvis tillgänglighet, information och delaktighet. Avsaknaden av tydligt ansvar, tillsyn, kontroll och uppföljning av efterlevnaden av patientlagen är en bidragande orsak till att den inte har fått det genomslag som det var tänkt. anser att man ska tydliggöra både innehållet i skyldigheterna som framgår av patientlagen, men också vem som har ansvaret att fullgöra dem. Man bör också införa ett rättighetsbegrepp i denna lag där man tydliggör det som patienten har rätt att förvänta sig av vården. Patientens inflytande och delaktighet måste alltså ytterligare understrykas. Samtliga nordiska grannländer har kommit längre än på detta område. Inför ett rättighetsbegrepp i patientlagen. 3.4 Patientansvarig läkare – på riktigt Ett stort problem inom sjukvården är bristande kontinuitet för patienten. Ofta får patienten träffa olika läkare när de söker vård och ofta finns ingen huvudansvarig läkare att vända sig till. Regler om fast vårdkontakt framgår av hälso- och sjukvårdslagen, men efterlevs inte. Därför måste lagen förtydligas. Genom att återinföra patientansvarig läkare vill återupprätta möjligheten till kontinuitet för patienten, som sjukvårdens effektivitet och användning av resurserna kan förbättras. Detta leder till en mer human och mer patientvänlig sjukvård, där läkaren lär känna patientens behov och får förståelse för patientens sjukdomshistoria, vilket givetvis främjar patientens förtroende för både läkaren och hela vårdsystemet. Återinför patientansvaret för läkare. 3.5 Barn- och ungdomspsykiatrin Allt fler barn och unga mår dåligt, bland annat ett resultat av att vården saknar tillräcklig kapacitet. Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin är långa och klarade inget landsting målet om att alla ska få hjälp . Dessutom kom rapporter om att unga fått vänta på neuropsykiatriska utredningar. förespråkar därför nationella flödesprogram och vårdpaket för barn och ungdomar som drabbas av psykisk ohälsa som till exempel självskadebeteende, ångest och depression. Dessa nationella program ska beskriva hur och vilka insatser som denna målgrupp ska få tillgång till och inom vilken tid, samt koordineringen mellan olika sektorer som BUP, , förskola/grundskola och elevhälsan så att insatserna fungerar som en helhet. De nationella programmen ska också fokusera på tidigt förebyggande insatser som förhindrar att barns och ungas sjukdomstillstånd förvärras. Målet är att denna målgrupp ska erbjudas en snabbare och mer sammanhållande hjälp som innebär bästa möjliga utredning och behandling. Modellerna är inspirerad av de danska ”forlöbsprogrammer” och ”pakketforlöbene” som säkrar en snabb och sammanhängande vård av barn och unga som drabbats av psykisk ohälsa. har tidigare haft liknande problem som med långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin, men sedan man infört nationella flödesprogram och vårdprogram har man kortat väntetiderna till barn- och ungdomspsykiatrin från 52 . Inför nationella flödesprogram och vårdpaket för barn och ungdomar. kan självmord förhindras helt enkelt genom att tillfällen försvinner och impulsiva handlingar bromsas. Den psykiska ohälsan bland unga har ökat så kraftigt att den nu är ett av våra största folkhälsoproblem. Psykisk ohälsa ligger bakom av alla självmord som begås i . Vikten av en god och tillgänglig psykiatrisk vård, särskilt för barn och ungdomar, kan därför inte nog belysas och det krävs omfattande insatser för att stärka denna. Dessutom fordras förstärkningar inom skolpsykiatrin och kuratorsverksamheten, inte minst då många unga drar sig för att söka extern psykiatrisk vård. All personal som arbetar med någon form av vård eller omsorg bör också gå en kortare utbildning för att lära sig känna igen signaler och tidigt upptäcka eventuell självmordsbenägenhet. En ytterligare åtgärd vore att utreda möjligheten att förbjuda uppmuntran till självmord, vare sig det sker på internet eller på något annat sätt. Rimligtvis borde denna typ av uppmuntran kriminaliseras då handlingen resulterar i att en medmänniska mister livet. Avslutningsvis är det givetvis av stor vikt att ge nödvändigt stöd till de efterlevande när självmord trots allt sker. Att förlora en närstående är alltid ett trauma, men då personen i fråga själv valt att avsluta sitt liv är situationen än mer chockerande och väcker än fler känslor och frågor. En utredning bör tillsättas för att se över vilka insatser som behövs för att kunna möta de efterlevandes behov, för att stödja och vägleda tillbaka till vardagens liv. Utredningen bör ta fram riktlinjer för såväl direkt som uppföljande kontakt med anhöriga. De senaste siffrorna från visar att självmorden i vårt land fortsätter att öka. Totalt 1 544 personer tog sina liv . Av dessa 1 544 personer är 1 189 säkra självmord och 355 fall räknas in som oklar avsikt, dock sannolika suicid. antog en nollvision för självmord där nio strategier togs fram för att minska antalet självmord. Nollvisionen i sig är viktig, dock tillsattes ingen samordnare för ändamålet och inga medel avsattes. För att komma till rätta med den negativa utvecklingen krävs kraftfulla suicidpreventiva insatser. Förebyggande åtgärder är helt avgörande för att få till en verklig förändring och det kräver också riktade resurser. Psykisk ohälsa är ett växande folkhälsoproblem som innebär en mycket stor kostnad för samhället. Genom att arbeta med långsiktiga åtgärder och riktade insatser kan vi göra reell skillnad både för att stärka den psykiska hälsan och minska samhällskostnaderna. Med anledning av detta finns det goda skäl för en resursuppstärkning som skapar utrymme för ett seriöst åtagande av suicidpreventiva åtgärder och uppfyllandet av en nollvision. Uppmuntra projekt inom psykiatrin som aktivt leder utvecklingen av nya metoder och arbetssätt. Tillsätta en nationell samordnare för suicidprevention. Stärka upp arbetet mot en nollvision genom riktad behovsanalys. Möta aktuella behov med långsiktiga åtgärder och resursförstärkningar. 3.7 En psykiatrisk vård som aktivt leder utvecklingen av nya metoder och arbetssätt Forskning och kontinuerlig utveckling är avgörande faktorer för att den psykiatriska vården ska hålla hög kvalitet och generera positiva resultat. I landstingen prövas nya metoder och arbetssätt genom exempelvis forskningsstudier och olika typer av pilotprojekt. Goda exempel på detta är psykiatrisk akut mobilitet () och Brukarstyrd inläggning (BI). För att möta ökade behov av psykiatrisk vård krävs ett kvalitetsorienterat fokus som möter aktuella behov genom resurseffektiva processer. Nya innovativa metoder och arbetssätt som resulterat i goda utfall bör därför, i högre utsträckning, implementeras i den ordinarie verksamheten och standardiseras inom svensk psykiatri. För att upprätthålla fortsatt utveckling av den psykiatriska vården är det likaså relevant att uppmuntra projekt som avser verka för det ändamålet.