mot · H5024032 · 2018-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:162 Vissa villkor för statsråd och statssekreterare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för karens och ämnesrestriktion även bör omfatta myndighetschefer och andra offentliganställda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmarknadens parter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledamöter och arvoden och tillkännager detta för regeringen. välkomnar regeringens förslag att införa karens och ämnesrestriktion men menar att det nu aktuella förslaget kan förbättras på följande punkter. anför bör regelverket även omfatta myndighetschefer och andra offentliganställda vars övergång kan orsaka intressekonflikter, otillbörliga fördelar för någon enskild, ekonomiska skador för staten eller för övrigt påverka det allmännas förtroende för staten. Som exempel kan nämnas att det vore djupt olämpligt om t.ex. riksbankschefen gick över till någon av storbankerna. är det viktigt att påtala att denna reglering inte får utgöra ett yrkesförbud genom att omöjliggöra eller kraftigt försvåra för myndighetschefer att övergå till en anställning i det privata näringslivet. Varje fall ska betraktas enskilt, och nämndens bedömning bör således göras utifrån detta. Regeringen anför i propositionen att inga sanktioner behövs för att säkerställa efterlevnaden av regleringen. Regeringen hänvisar härvidlag till den praxis som anses gälla hos , , där statsråden försäkrar att de kommer att infinna sig till ett KU-förhör. motsatte sig denna slentrianmässiga lösning i och menar att det kommande prövningsorganets beslut även bör kombineras med en sanktion, t.ex. ett vite. Det är principiellt olämpligt att instifta lagar och regler om det inte medför några rättssäkra konsekvenser att bryta mot desamma. Regeringen bör därför återkomma till med en komplettering av förslaget i denna del. Slutligen bör det tydligt framgå av den nya lagen att med karens och ämnesrestriktion avses även arbetsmarknadens parter. mellan att vara statsråd och att sedan anta en högt uppsatt post i t.ex. ett fackförbund är djupt ämnad att skada allmänhetens förtroende för staten. Regeringen bör därför återkomma till med ett förtydligande i denna del. Enligt propositionen ska nämnden tillsättas av och bestå av fem ledamöter. Nämnden ska ledas av en domare eller en f.d. domare. Därutöver ska nämnden bestå av ytterligare minst en person med domarbakgrund, som ska vara ersättare för den ordinarie ordföranden, minst en person som ska ha varit statsråd och minst en person som ska ha varit statssekreterare. de facto tillsätts av är det oundvikligt att det trots dessa kriterier föreligger en politisk koppling. menar dock att nämnden bör ha stöd av personer med god juridisk kunskap, exempelvis domare eller f.d. domare. Utöver detta bör partierna äga frihet att nominera de som de finner lämpliga att ingå i nämnden. Vidare anförs i propositionen att nämndens ledamöter ska uppbära ett årsarvode för uppdraget. Det är rimligt att anta att nämndens arbetsbelastning blir mycket varierande. Det kan exempelvis vara betydligt fler ärenden att behandla efter ett regeringsskifte än av stabil regeringsbildning. Således är det enligt mening mer lämpligt att nämndens ledamöter erhåller ett mötesarvode, snarare än årsarvode. Regeringen bör därför återkomma med ett ändrat förslag även i dessa delar.