mot · H6022915 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Eget boende (EBO) Bostadsbristen för asylsökande och nyanlända Möjligheten till ”hembo” Validering av akademiska kunskaper Jämställdhet, våld i nära relationer och hedersförtryck Bidrag för kvinnors organisering anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. avslår regeringens förslag om beställningsbemyndiganden avseende anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram, ”Integration från dag ett”, genom tillgång till och skärpta krav på deltagande i svenskundervisning, samhällsorientering och arbete för att erhålla bidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det civila samhällets betydelse för integrationen och statens stöd till dess arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sammanställa och följa upp genomförda hälsoundersökningars effekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora etableringsersättningen med deltagande i etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända föräldrar med småbarn ska kunna studera sfi i särskilda grupper genom att det införs ”sfi med baby” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av de sänkta maxbeloppen för hemutrustningslån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra till alternativa boenden i det befintliga bostadsbeståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda och rekrytera fler familjehem med beredskap att ta hand om ensamkommande barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka platserna inom regionalt yrkesvux och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser i den nationella handlingsplanen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att rikta särskild uppmärksamhet mot utsatta grupper på asylboenden, såsom kvinnor, hbtq-personer och konvertiter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att motverka förtryck i hederns namn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och permanenta den uppbyggda verksamheten mot hedersförtryck på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla verksamheten Nationellt centrum för kvinnofrid i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla samordningen för att motverka prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned den nya jämställdhetsmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en delegation för jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en forced marriage unit enligt brittisk modell ska inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer kunskap om könsstympning inom rättsväsen, skola och sociala myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa hälsointyg till skydd mot könsstympning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned projektet om åtgärder mot segregation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillskjuta medel till en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Delegationen mot segregation bör läggas ned och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen upp till en inkomst om brutto och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslaget bidrag för kvinnors organisering bör upphöra och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens förslag om beställningsbemyndiganden avseende anslaget Bidrag för kvinnors organisering. Motionen innehåller politik för utgiftsområde 13 och innefattar politiska förslag rörande nyanlända invandrares etablering, diskriminering och jämställdhet. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Avvikelse från regeringen (KD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Tabell 2 Anslag –2021 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Alltför många står utanför en arbetsgemenskap och särskilt oroande är den djupa tudelningen mellan inrikes och utrikes födda på arbetsmarknaden. Nyanlända möts av bostadsbrist och trångboddhet i kommuner där jobben finns. Det svenska språket är en nyckel för att komma in i det svenska samhället. En god svenskundervisning är därför avgörande för den enskilde och gynnar samhället i stort. Dessutom krävs att man tidigt får ta del av samhällsinformation och rättigheter såväl som skyldigheter. Då stärks också möjligheterna till integration. De som söker asyl i hamnar oftast i av väntan och passivitet. För en bättre integration krävs en snabbare väg in i samhället. Därför vill vi införa krav på deltagande i undervisning i svenska och samhällsinformation med fokus på lagar och värderingar från dag ett, kombinerat med ett krav om att stå till arbetsmarknadens förfogande. Människor ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov, men en lyckad integration kräver också anpassning till det svenska samhället och de värderingar som präglar vårt samhälle. ska, och , hjälpa människor som flyr undan förföljelse, krig och förtryck. måste en human migrationspolitik kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. behöver på ett bättre sätt ta sig an de utmaningar som flyktingmottagandet för med sig. har många människor sökt skydd i . Från en situation med cirka 20 000 till 30 000 personer (2001–2012) till 80 000 000 personer . Ett antal åtgärder – EU:s avtal med , inre gränskontroller inom EU och den nu gällande tillfälliga lagen – som de mest framträdande, har drastiskt minskat antalet asylsökande i . Antalet asylsökande förväntas bli 23 000 personer och 29 000 . I detta ligger antagandet om att den tillfälliga lagen upphör i mitten av 2019. [1] Utgångspunkten måste vara att varje människa som bosätter sig i är en tillgång som innebär möjligheter och mervärden för sin omgivning. Men om inte dagens utveckling bryts, där utrikes födda utgör den i särklass största gruppen bland arbetslösa, riskerar att befästa ett utanförskap som drar isär landet. Integration handlar om att ta vara på de människor som söker sig till . Utmaningen i detta ska inte förringas och måste betecknas som historiskt stor. Av de personer som befinner sig i etableringsprogrammet i arbetsför ålder saknar drygt hälften motsvarande gymnasiekompetens och en tredjedel har en utbildningsbakgrund som inte når upp till motsvarande grundskolenivå. har dåliga resultat att luta sig mot när det gäller att skapa förutsättningar för nyanlända att komma i arbete. i är av flyktingar och flyktinganhöriga helårsanställda eller företagare, enligt . i är andelen . har den lägsta andelen lågkvalificerade jobb inom EU. Att klara integrationen innebär en utmaning på grund av bristfällig tillgång till bostäder och höga trösklar till arbetsmarknaden. Men att klara integrationen är en nödvändighet för att utifrån vår nuvarande demografiska befolkningsstruktur säkra försörjningsförmågan när allt färre ska försörja allt fler. Att vi under dessa förhållanden har en så bristfällig framgång i att bereda möjligheter för nyanlända kräver stora och omfattande reformer. Trots de stora utmaningar vi sett – och som kommer accentueras framöver – tog inte den dåvarande rödgröna regeringen tag i problemen. De som drabbas hårdast av den nuvarande situationen är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som utgår från att göra människor bidragsberoende istället för att låta dem delta på arbetsmarknaden fungerar inte och undergräver migrationspolitikens legitimitet. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre utbildning för att möta integrationsbehoven. föreslår därför att nyanlända lättare ska kunna få jobb genom en lägre ingångslön och slopade arbetsgivaravgifter. Vidare föreslår vi ett dubbelt jobbskatteavdrag för utsatta grupper på arbetsmarknaden så att det lönar sig bättre att arbeta och bidragsberoendet minskar. Förslagen presenteras i partiets motion för utgiftsområde 14 Arbetsliv. Det behövs också en bostadspolitik som främjar tillkomsten av bostäder och tar hänsyn till de svaga ekonomiska förutsättningar som många nyanlända har att ta sig in på bostadsmarknaden. De bostadspolitiska förslagen presenteras i motion för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. anvisas kommuner nyanlända och har att hantera uppgiften att finna bostäder åt ett bestämt antal människor . Uppgiften är förenad med betydande svårigheter för kommunerna och de lösningar som används varierar. välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället. Det är i de frivilliga sammanslutningarna som de värderingar som behövs för ett fungerande samhälle förvärvas. Det är här som möten uppstår, kunskap överförs och det främmande blir bekant. Den rollen kan och ska inte staten ta över. Vi vill däremot se en politik som både värnar och uppmuntrar det civila samhället och där det offentliga med en noggrann uppföljning ska ge stöd till det arbete som sker utifrån människors lika värde och demokratiska principer. befinner sig ett stort antal asylsökande (ca 53 000 personer inskrivna, varav 22 000 i anläggningsboende) på asylboenden. De som ännu inte fått sin ansökan prövad och de som precis kommit måste sannolikt utstå av väntan. Tiden i asylboendet präglas av sysslolöshet, passivitet, frustration och osäkerhet. Flera rapporter om tillbud, motsättningar och incidenter vittnar om boendemiljöer som i många fall är allt annat än önskvärda. Kristna, ateister, homosexuella och muslimska minoriteter är – vid sidan om kvinnor – några utsatta grupper på boendena. Det är en situation som måste förändras. Alla ska ha ett tryggt boende, också . Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och passivitet som följd. Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds till . Därför vill vi införa ett så kallat asylprogram med krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . anslår totalt för detta ändamål , 2020 och 2021. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal. Eget boende (EBO) Möjligheten för asylsökande att välja eget boende istället för anläggningsboende har , då möjligheten infördes, för vissa personer bidragit till att försvåra integrationen. Ersättningen skiljer sig åt beroende på om den asylsökande väljer att bo i boende eller ordnar eget boende (EBO) där kostnader för bland annat matinköp renderar en något högre ersättning i det senare fallet. Viljan att söka upp sina egna, där kanske släkt eller vänner kan erbjuda en trygghet i det nya landet, är högst förståelig. Under ordnade former främjar också EBO etableringen där sökandet efter arbetstillfällen och etablering främjas genom informella nätverk. Men eget boende har med villkoren på dagens bostadsmarknad i för stor utsträckning blivit inneboende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Från kommuner som går under beteckningen ”EBO-kommuner” har utgått nödrop om hur belastningen på bostadsmarknad och välfärdstjänster ackumuleras när många söker sig till samma bostadsområde. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. För att förhindra att asylsökande och nyanlända väljer trångbott eget boende vill skärpa kraven på de som väljer EBO. Den som vill välja EBO ska kunna uppvisa ett trovärdigt och värdigt boende för i den kommun den asylsökande vill bosätta sig i. Detta bör vara ett villkor för att kunna erhålla dagersättning. Kommuner och deras kommunala bostadsföretag bör sedan identifiera boenden där trångboddhetsnormer överskrids. Alla som söker asyl i ska enligt lag erbjudas en kostnadsfri hälsoundersökning. I undersökningen ingår provtagningar samt hur hälsotillståndet kan vara påverkat av den undersöktes psykosociala situation eller av traumatiska upplevelser. Andelen som faktiskt genomgår hälsoundersökningar är emellertid otillfredsställande. I synnerhet , då ett stort antal människor sökte sig till , kunde inte vårdcentraler prioritera hälsoundersökningarna före behovet av omedelbar vård. Särskilt angeläget är att snabbt upptäcka och påbörja behandling för exempelvis hepatit B och C, tuberkulos och hiv/aids vilka har större förekomst i flera av ursprungsländerna. För att nå alla med hälsoundersökningar är det viktigt att informationen om vad dessa innebär når de som berörs. Den skriftliga kallelsen kan därför behöva kompletteras med muntlig information. Särskilt viktigt är att säkerställa att informationen når kvinnorna. De asylsökande måste känna sig trygga med att eventuella upptäckter av smittsamma sjukdomar inte kommer att påverka deras möjligheter att beviljas uppehållstillstånd. Tyvärr finns skäl att tro att några uteblir från undersökningarna på grund av sådan rädsla. De uteblivna hälsoundersökningarna är problematiska för de personer som vid behov inte får adekvat vård och behandling, men det är även problematiskt ur ett smittskyddsperspektiv. efterlyser mer tydlighet i kommunikationen. Vikten av undersökningen ska betonas och rätt språk ska användas. Det ska framgå var och när undersökningen görs, att den inte kostar den asylsökande något, att tolk finns, att sekretess råder och att hälsoundersökningen görs oberoende i förhållande till asylprocessen. Det är också angeläget att journalsystem digitaliseras och upprättas för individen och sedan kan följa denne. Nyanlända kan under sin första tid vistas i olika län på grund av flytt mellan asylanläggningar och städer. Hälsoinformation ska vara tillgänglig för berörd personal oavsett var en person är bosatt för tillfället. För den som deltar i asylprogrammet ingår ett krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande, att utföra praktik i föreningslivet eller att hjälpa till på det asylboende där man bor. Med sådan aktivitet bryts den passivitet som präglar tiden på asylboenden som etableringen på arbetsmarknaden underlättas. För att kunna arbeta i som asylsökande krävs för det första ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, ett så kallat AT-UND. Men för att anställa en asylsökande krävs också en anmälan från arbetsgivaren till samt att den asylsökande ansöker om preliminär A-skatt via . Informationen om denna möjlighet är svårtillgänglig. Samordningsnummer tilldelas av Skattekontoret på begäran av en myndighet. För att få samordningsnummer måste man lämna in en kopia på sitt , pass eller id-kort samt ett undertecknat anställningsavtal. Den asylsökande har dock lämnat sitt pass eller id-kort till i samband med sin asylansökan och har därför inte tillgång till detta. Det är därför ett moment 22 att försöka få formellt tillstånd att arbeta. Om den asylsökande mot förmodan ändå skulle få AT-UND och ett arbete, sänks dagersättningen lika mycket som den inkomst som tjänats in. Marginaleffekten är hundraprocentig. föreslår därför att asylsökande ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen på brutto . föreslår också en satsning på samhällsorientering och svenska från dag 1 . För detta satsar vi 2019 under utgiftsområde 1, anslag 5:1. Med anledning av detta säger vi också nej till regeringens satsning på information till nyanlända under utgiftsområde 13, anslag 1:1, vilket innebär en besparing på . Efter att uppehållstillstånd erhållits inleds etableringstiden. Den nyanlända ska kunna flytta från asylboendet, skriva sig i en kommun och komma in på arbetsmarknaden. En central aktör i denna fas är Arbetsförmedlingen. Andra viktiga faktorer är de olika utbildningsvägar som är tillgängliga, exempelvis sfi och olika former av vuxenutbildningar. Det är därtill angeläget att bostadsmarknaden är tillgänglig för den som ska lämna det tidigare boendet. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. Uppdraget var att fokusera på arbetslinjen för nyanlända. Etableringsuppdraget utförs av Arbetsförmedlingen och riktar sig till nyanlända som fått uppehållstillstånd. Syftet är att hjälpa människor in på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Deltagare i etableringsuppdraget som pågår har rätt till etableringsersättning. Det går dock att konstatera att för de flesta leder etableringsinsatsen inte till jobb. efter att etableringsplanen avslutats har lyckats få ett arbete utan stöd. Inom gruppen nyanlända finns ett stort utbildningsbehov. arbetsmarknad ställer höga utbildningskrav och avklarad gymnasieskola kan beskrivas som en grundförutsättning för ett ihållande arbetsmarknadsdeltagande. Trots att cirka en tredjedel av deltagarna i etableringsuppdraget under inledningen av 2017 saknade utbildning motsvarande nioårig grundskola är det få som går från etableringsuppdraget till reguljära studier. Av de som saknar nioårig grundskola befinner sig endast i reguljära studier efter avslutad etableringsplan. De allra flesta i etableringsprogrammet ägnar tiden åt svenska för invandrare (sfi). Tyvärr lider sfi av stora avhopp och av att i synnerhet kvinnor blir kvar som studerande . visade hur av alla sfi-elever avbryter sina studier. Det är angeläget att deltagande i insatser följs upp och att frånvaro utan giltiga skäl får konsekvenser i form av sänkt etableringsersättning. För att öka kvinnors deltagande i – och slutförande av – sfi-studier bör barnomsorg erbjudas i samband med sfi-studierna, både under etablerings- och asylprogrammet. vill därför införa sfi med baby, som ska bli obligatoriskt för kommunerna att tillhandahålla. Vi anslår för detta under utgiftsområde 16, som nytt anslag. Arbetsgivarnas förtroende för Arbetsförmedlingen är i botten; enligt den årliga enkät som gör med sina medlemsföretag använder Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg. Vart femte företag uppger att det är mycket missnöjt med Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg. Etableringsuppdraget är viktigt, uppdraget måste följas upp och förbättras kontinuerligt. Det finns uppenbara behov av alternativa förmedlingar som med ökad flexibilitet och förmåga kan anpassa uppdraget efter personen. Arbetsförmedlingen behöver avvecklas från sin nuvarande form, något vi utvecklar i motionen för utgiftsområde 14. Etableringsersättning betalas ut till personer som har en etableringsplan, vilken ska omfatta högst 24 månader. som en nyanländ medverkar till upprättande av en etableringsplan är etableringsersättningen per dag, . När etableringsplanen gäller och aktiviteter pågår motsvarande heltid uppgår ersättningen till per dag, . Etableringsersättningen är inte skattepliktig. Den skall täcka personens verkliga kostnader för att undvika att kommunen behöver komplettera med ekonomiskt bistånd. föreslår att etableringsersättningen sänks med per dag, vilket skulle innebära en minskning vid upprättande av etableringsplan och vid deltagande i etableringsplan. Bostadsersättningen och etableringstillägget lämnas dock oförändrade. Minskningen av etableringsersättningen med per dag minskar kostnaderna för etableringsersättningen med och 2020–2021 under anslag 1:3. Anslaget minskas också till följd av allianspartiernas förslag på inträdesjobb. Hemutrustningslånet är ett erbjudande för nyanlända och kan användas för att köpa möbler och exempelvis husgeråd. Lånet är amorteringsfritt men löper med ränta från första utbetalningsdagen. Räntan är avdragsgill i deklarationen. Efter de två åren ska lånet börja betalas tillbaka. Om CSN trots påminnelser och krav inte får in någon betalning från en låntagare, kan lånet sägas upp till omedelbar betalning. Det innebär att låntagaren måste betala hela skulden på en gång. Om inte CSN kan nå någon överenskommelse med låntagaren, lämnar denna myndighet över ärendet till för indrivning. Erfarenheten är att allt fler söker lånet, i takt med det stora antalet nyanlända som får kommunplacering och bostad. sänktes maxbeloppet för ett enpersonshushåll från till samt från till för hushåll bestående av två vuxna. Beroende på hur många barn hushållet har, finns möjlighet att låna upp till maxbeloppet för en familj med fem barn. /18 hade staten utestående fordringar motsvarande fördelade på 94 000 olika låntagare. Problemet med hemutrustningslånet är att arbetsmarknadsetableringen för de flesta inte sker utan dröjer betydligt längre. Följden märks i form av tusentals ärenden hos kronofogden. Låntagare uppger att de vid lånetecknandet inte förstod vad de gav sig in på. CSN har med uppsökande verksamhet kunnat reducera skulderna till kronofogden, men likväl innebär hemutrustningslånen för många en skuldfälla. Regeringen identifierade i budgetpropositionen 2017 ett behov av att se över kostnaderna för hemutrustningslån och meddelade då att den avsåg att se över regelverket. Följaktligen sänktes maxbeloppet för enpersonshushåll och tvåpersonshushåll. anser att effekterna av sänkningen bör utvärderas med avseende på om det främjat andelen lån som betalas innan de förfaller. Bostadsbristen för asylsökande och nyanlända När antalet asylsökande och nyanlända ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar enskilda, både de som väljer eget boende och de som bor i anvisat boende. Förutsättningarna för att själva äga och driva boenden för asylsökande bör förbättras.