ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021748 · 2018-11-28 00:00:00 — Ett separat jordbruks- och skogsbruksutskott i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utskottens indelning i i syfte att inrätta ett renodlat jordbruks- och skogsbruksutskott, vilket i huvudsak bör arbeta med jord- och skogsbruksfrågor samt med landsbygdsfrågor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Miljö- och jordbruksutskottet behöver separeras i . är det många politiker som brinner extra för miljön och som därför väljer miljö- och jordbruksutskottet. Detta innebär att jordbrukets och skogsbrukets viktiga näringspolitiska frågor kan bli drabbade och nedprioriterade till förmån för miljöfrågorna. Vi har en livsmedelsstrategi som tydligt talar om att produktionen av svensk mat måste öka, dels för att skapa jobb och tillväxt i , dels för att klara framtidens behov av mer mat i världen. jord- och skogsbruk är det mest miljövänliga i världen och självklart behöver vi då öka produktion av mat och skog i . jord- och skogsbruk är motorn i landsbygdens möjligheter och utveckling och det är olyckligt att denna utveckling drabbas av en alltför snedvriden fokusering på miljöpolitiken, särskilt då det riskerar att äventyra världens miljövänligaste mat- och skogsproduktion. Miljöfrågorna är viktiga och ska ha sin behandling i och finns ett Miljödepartement. Det vore därför rimligt att ett renodlat miljöutskott fanns i som just hanterar miljöfrågorna och behandlar propositioner och miljöfrågor. Jord- och skogsbruksutskottet i skulle å sin sida kunna ägna sig åt att bereda jord- och skogsbruks- samt landsbygdsfrågor, och därmed hantera propositioner och frågor inom dessa områden. Om lantbruk, landsbygds- och skogsnäringar ska kunna utvecklas och växa måste vi komma ifrån rådande situation där den politiska styrningen gång på gång prioriterar miljöfrågorna framför jord- och skogsbruket. Landsbygdens näringar måste få en ärlig chans att växa och därför bör det göras en översyn av utskottsfördelningen i i syfte att dela upp miljö- och jordbruksutskottet i två utskott med två skilda arbetsområden. En uppdelning skulle innebära att miljö- och jordbruksfrågorna båda får den behandling de behöver och förtjänar.
mot · H6021749 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning för public service och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ekonomin för public service och tillkännager detta för regeringen. Public service kostar drygt åtta miljarder och finansieras i huvudsak av tv-avgiften som betalas av alla med en tv-mottagare. Public service ska vara opolitiskt och leverera samhällsinformation på ett säkert och opartiskt sätt. Detta är mycket viktigt, men fler och fler upplever att så inte sker och förtroendet för public service urholkas. Därför är det viktigt att man tar kritiken på allvar och genomför en grundlig utredning om public services sätt att arbeta och förmedla samhällsinformation. Det är också viktigt att se över hela uppdraget och dess kostnader. Kan man sänka kostnaderna för public service? Förutom att producera program ägnar sig SVT åt att driva runt 60 officiella Facebookgrupper, vilket kan diskuteras om det verkligen ligger inom ramarna för uppdraget. Är två tv-kanaler i public services regi verkligen rimligt eller skulle det räcka med en av kanalerna? Är produktion av dokusåpor verkligen det licensbetalarna vill betala för? Genom att halvera antalet kanaler, se över ekonomin samt förtydliga public services uppdrag borde det även gå att halvera kostnaden och tv-avgiften.
mot · H6021752 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om det svenska medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. Medborgarskap medför både rättigheter och skyldigheter. Det handlar om rättigheter som den ovillkorliga rätten att vistas och arbeta i , de grundlagsskyddade friheterna samt rösträtten till riksdag och möjligheten att väljas till ledamot av . I och med anslutning till EU innebär medborgarskapet även erhållandet av ett så kallat unionsmedborgarskap och de rättigheter och skyldigheter som följer med detta. Det handlar exempelvis om rätten att röra sig inom EU och att få rösta i lokala val. Bland skyldigheterna återfinns skatteplikten och plikten att försvara vårt land. Medborgarskapet är dock mer än enbart ett rättsligt förhållande. Medborgarskapet symboliserar vår samhörighet och vårt gemensamma ansvar för varandra, för och för vår samhällsgemenskap. Medborgarskapet är något värdefullt och det finns all anledning att stärka medborgarskapets status och ställning. Det är exempelvis viktigt att den som ska bli svensk medborgare är införstådd med vilka rättigheter och skyldigheter som kommer med medborgarskapet, att personen i fråga har kännedom om hur det är att leva i vårt samhälle samt har kunskap om vår kultur och vilka värderingar som har byggt starkt. Språkkunskaper är rent av en förutsättning för att man som medborgare ska kunna bejaka sina rättigheter och leva upp till sina skyldigheter. Det är av samma anledning viktigt att alla som söker medborgarskap har genomgått utbildning i samhällsorientering. För att som utlänning bli svensk medborgare måste man ha varit stadigvarande bosatt i . Det som räknas är tiden i med tillstånd för bosättning. För nordiska medborgare är kravet , för statslösa och flyktingar är det och för övriga utlänningar så är det . I gäller att man ska ha varit bosatt i landet och kravet i både och är att man ska ha varit fast bosatt i landet . I ställs som regel krav på att man ska ha vistats i landet . Det är lätt att konstatera att dagens krav hemvisttid i är i jämförelse med andra länder. För alltför många innebär detta att man faktiskt kan bli medborgare i innan man gör sitt första inträde på den svenska arbetsmarknaden. För att på allvar uppvärdera medborgarskapet krävs att det också under vissa omständigheter kan förverkas. Förlust av medborgarskap ska exempelvis möjliggöras om medborgarskapet erhållits genom mutor eller bestickning. Det skulle även kunna finnas andra liknande försvårande omständigheter som skulle kunna innebära ett förverkande av medborgarskapet. Dessa och liknande frågor bör därför noggrant utredas vidare. Mot bakgrund av ovan anförda finns all anledning att i ett större sammanhang se över medborgarskapet, krav och ceremonier, den process som föregår och eventuella skäl att förlora sitt medborgarskap. Jag föreslår därför att det tillsätts en statlig utredning om det svenska medborgarskapet.
mot · H6021753 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur elnätsinfrastrukturen ska säkras genom och tillkännager detta för regeringen. Omställningen till ett mer hållbart samhälle är en prioriterad politisk fråga. Behovet av en lyckad omställning till förnybar energi är en ödesfråga för klimatet, och även för svensk konkurrenskraft. Som ett industritungt, exportberoende land är – och därmed – utmaningar på många sätt större än andra länders. Tung industri medför betydande utsläpp. ger det möjligheter att bidra till faktisk förändring i världen. Om lyckas minimera utsläppen kan det vara ett föredöme för andra länder, som svensk konkurrenskraft lyfts till frontlinjen. har ett tungt klimatavtryck genom den tunga industri som finns i länet. Glädjande är då den stora viljan hos industrin att bidra till omställningen. Tydligast exempel är det nu pågående arbetet på att ställa om till en klimatneutral, världsledande stålproduktion. Ingen stor förändring sker dock utan ansträngning. Den stora omställning som sker för både tung industri och ökad digitalisering ökar kraftigt elbehovet regionalt i , och elbristen är snart ett faktum. Ska staten och det offentliga bidra med sitt till omställningen handlar det dels om långsiktigt hållbara regelverk, men också om en välfungerande infrastruktur. Dagens infrastruktur beträffande elförsörjning är uppenbart bristfällig och behöver hanteras. Kapaciteten, inte minst beträffande effektuttag, behöver höjas för att möjliggöra nya etableringar och utbyggnad av elintensiva verksamheter i hela . Ska exempelvis omställning till klimatneutral stålproduktion vara möjlig behöver högspänningsledningar hela vägen till byggas ut av . Detta behöver ske över kommungränser och en mängd markägare, trots dagens snåriga bygglovsprocesser. Det kommer att kräva både initiativ från staten och ett samordnande ansvar hos exempelvis .
mot · H6021754 · 2018-11-28 00:00:00 — Möjligheten att använda AML i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt överväga möjligheten att använda AML i och tillkännager detta för regeringen. När människor i befinner sig i nöd är det för många givet att ringa nödnumret 112. Ofta handlar de första meningarna om att fastställa position – något som inte alltid är enkelt. Operatörer kan förvisso avgöra var i ett område en telefon befinner sig genom så kallad triangulering, vilket dock är en trubbig metod. En betydligt mer modern lösning är AML (advanced mobile location), som per automatik kan skicka en position till en operatör när man ringer nödnumret. Det är en metod som har mer än 1 000 gånger större träffsäkerhet än traditionell triangulering. Den har uppmanat telefontillverkare att implementera standarden. Flera av världens största telefontillverkare har redan gjort så. I är det dock för intet då svensk lagstiftning inte tillåter att SOS Alarm implementerar tekniken. Något som i värsta fall kan ha lett till att människor i nöd inte fått den hjälp de behöver. Lagstiftning som rör datautbyte om potentiellt hemliga uppgifter ska inte ske lättvindigt, och det kan finnas välmotiverade hinder i svensk lag som omöjliggör AML. Men en utredning för att se över risker och potentiella vinster med det nya moderna systemet bör kunna utföras. Inte minst då det är ett kostnadseffektivt och träffsäkert sätt att underlätta för människor som är i nöd – och i förlängningen kunna rädda liv. I En nationell alarmeringstjänst – för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser (SOU 2018:28) står det att läsa att det inte legat i utredningens uppdrag att utreda möjligheterna att använda tekniken men att utredningen vill betona vikten av att arbetet för att dra nytta av tekniken påskyndas.
mot · H6021755 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statistik över gränsöverskridande pendling och tillkännager detta för regeringen. I officiella statistik ingår inte gränspendlare. Det har gjort att t.ex. driver en egen databas i syfte att försöka föra statistik över pendlingen mellan och . Liknande initiativ har tagits av och andra. Bristen på gränsregional statistik utgör ett gränshinder som behöver rivas. Därför är det bra att projektet över nordisk rörlighet och förmåner över gränserna pågår under ledning av den finska statistikcentralen. måste vara pådrivande för att få på plats ett långsiktigt nordiskt samarbete för att producera gränsregional statistik avseende bland annat pendling och inkomster. En utmaning för att möjliggöra detta kan vara sekretess- och offentlighetslagstiftning. bör om så krävs vara beredd att utreda om aktuell svensk lagstiftning kan förändras för att möjliggöra utbyte av statistik mellan de nordiska statistikmyndigheterna.
mot · H6021761 · 2018-11-29 00:00:00 — färdigställde t.ex. en ny militärbas på den arktiska ögruppen land. Trots att stora delar av inte ligger inom något lands territorialgränser gör ett flertal länder anspråk på stora delar av området. Det gäller både , , , och . Även stormakten har visat ett allt större intresse för både naturtillgångar och transportvägar trots att man helt saknar arktiskt territorium. Eftersom flera av de inblandande länderna är medlemmar i har också militäralliansen blivit en aktör i regionen. har dock hitintills varit tydligast i sina anspråk genom att placera en rysk flagga på havsbotten exakt på . Det upptrissade säkerhetspolitiska läget mellan och riskerar att få förödande konsekvenser. Den naturliga lösningen på ökade spänningar borde vara nedrustning, ökat samarbete och utbyte. menar att det är av yttersta vikt att vidhålla ett nära samarbete mellan samtliga länder som inkluderas i närområde, inkluderat. Sådana samarbeten sker t.ex. genom , och Östersjöstaternas råd. Ländernas geografiska anspråk upp militärt och militariseringen av märks även i vårt eget land, inte minst genom de internationella militärövningarna i norra . Som exempel kan den återkommande övningen Cold Response som arrangeras inom ramen för Partnerskap för fred nämnas. Likaså Loyal Arrow som genomfördes och var den största flygövningen i historia. Ett exempel är övningen Vintersol 2018 som ägde rum i och i området runt , där amerikanska marinkårssoldater deltog. deltog också i en av de allra största Natoövningarna: Trident Juncture 18. Övningen ägde till största delen rum i och var en av de största som någonsin skett i landet med över 50 000 deltagare från mer än 30 länder. Under övningen övade också bl.a. amerikanskt flyg i svenskt luftrum. alltmer frekventa deltagande i Natoledda övningar urholkar den svenska alliansfriheten och bör därför begränsas. Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten ska därför upphöra och Nato ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem inom gränser. ska därför riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att allt fler länder blickar mot måste däremot inte betyda en ökad risk för konflikter. Det finns goda exempel i regionen på hur säkerhetspolitiska spänningar kan omsättas i ömsesidigt samarbete. har tidigare motionerat i om att bör ta initiativ till en konvention för som innebär en demilitarisering av regionen liksom att bör bli en zon fri från massförstörelsevapen. Se vår motion (2012/13:U205) för vidare läsning.
mot · H6021763 · 2018-11-29 00:00:00 — Förbättra villkoren för ungas organisering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren för ungas organisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors organisationsbidrag till barn och tillkännager detta för regeringen. Dagens barn- och ungdomsrörelser är underfinansierad och står därmed inför stora utmaningar. I barn- och ungdomsrörelser får barn och unga möjlighet att påverka och utvecklas i de demokratiska rummen och de är således en viktig kraft för samhället. har antalet statsbidragsberättigade barn- och ungdomsorganisationer ökat från 87 till 2017. Statsbidraget till ungdomsorganisationerna har däremot varit oförändrat . För många organisationer är statsbidraget viktigt, och i vissa fall absolut nödvändigt för att organisationen ska kunna bedriva sin verksamhet. Anslaget från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor som organisationerna kan disponera fritt (72 miljoner) har varit oförändrat . LSU beräknade i sin rapport i siffror (2015) att ”om vi därtill beaktar hur inflationen påverkar penningvärdet har stödet i reellt värde sjunkit från 86 miljoner 1999 till knappa 60 miljoner 2015”. Vidare har den andra delen av statsbidraget, den rörliga delen, på varit oförändrad som 24 fler organisationer ska dela på samma pott. I praktiken innebär det att fler och fler organisationer ska dela på en allt mindre summa pengar. Det mönstret behöver omgående brytas för att inte urholka barn- och ungdomsrörelsen. Utan en stark barn- och ungdomsrörelse riskerar vi att gå miste om ungas inflytande i viktiga och aktuella frågor såsom bostadsbrist, arbetslöshet och utbildningsfrågor. Det är därför av största vikt att frågan får politisk prioritet – jag föreslår därför att ska se över villkoren för ungas organisering. Vidare behöver regelverket (förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer) Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor arbetar utifrån förändras. Enligt har barn rätt att starta och delta i föreningar och organisationer. Men dagens definition 4 § i förordningen utesluter de yngre barnen: ”Med barn- och avses i denna förordning en sådan organisation som uppfyller villkoren i 8 § och där av medlemmarna är i åldern 6–”. Konsekvensen av det är att det försvårar för yngre barn att delta i barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet, eftersom organisationerna behöver prioritera bidragsgrundande verksamhet. Barn är enligt alla personer mellan 0–och ingen grupp med barn ska därför exkluderas från civilsamhället. Men när barn i åldern 0–inte är bidragsgrundande leder det i praktiken till att färre aktiviteter arrangeras för yngre barn. De under förlorar då en viktig mötesplats och möjligheter till en mer meningsfull fritid. Därför föreslår jag att regelverket för bidragsgivning ses över med hänsyn taget till åldersaspekten.
mot · H6021764 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter och tillkännager detta för regeringen. övergripande syfte är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning, och den drivs i nära samarbete med arbetslivet. Det är en utbildningsform som visat sig vara mycket framgångsrik och dessutom populär att delta i. Många fler utbildningsplatser skulle behövas och bedöms kunna erbjudas utan att frekvensen av övergång till arbete minskas. I och med det begränsade utbudet av platser blir det ofta väldigt många sökande per plats. är det bara några procent av de sökande som kommer in på utbildningen. När chansen att bli antagen är relativt liten är det särskilt oskäligt att en ansökan kan vara förknippad med en kostnad för den sökande. För det kan den vara . Vissa utbildningar tar exempelvis betalt av de sökande för att göra obligatoriska ansökningstester, och det kan röra sig om för den enskilde. är och ska vara avgiftsfri, och det torde även innefatta ansökningsförfarandet. Det är viktigt ur flera aspekter, men inte minst med tanke på den matchningsproblematik som råder på arbetsmarknaden. Tillgången på kvalificerad arbetskraft behöver kraftigt öka i många branscher, varför det snarare behövs incitament för fler individer att söka. Kostnader i olika former utgör snarare ett incitament för att inte söka. Därför bör regeringen överväga att göra en översyn av regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter.
mot · H6021765 · 2018-11-29 00:00:00 — Översyn av karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Den svenska modellen bygger på att alla som kan arbeta också gör det. Dagens arbetsmarknad ställer stora krav på omställning. Då behöver vi ha en välfungerande arbetslöshetsförsäkring för att de som arbetar ska våga byta jobb. Vid arbetslöshet ska det finnas ekonomisk trygghet och stöd för att kunna välja en ny inriktning i arbetslivet. Karensdagarna minskade från sju till sex efter beslut av en enhällig riksdag. Det gjordes med avsikten att förbättra den enskildas ekonomiska trygghet, utan att incitamenten för omställning till nytt arbete skulle försvagas. behöver vi ta ytterligare steg för att minska antalet karensdagar i Arbetslöshetsförsäkringen. Så att arbetstagare vågar byta jobb, som ingen ska kastas ut i ekonomisk otrygghet om den blir arbetslös. Därför anser vi att bör ta ytterligare steg för att minska antalet karensdagar i Arbetslöshetsförsäkringen. ClasGöran (S)
mot · H6021766 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en successiv och metodisk översyn av regler för att underlätta för anställda att ta över verksamhet och tillkännager detta för regeringen. står inför ett stort ägar- och generationsskifte, som berör runt 47 000 företag, med totalt 310 000 anställda. Hur väl möter denna utmaning kommer att vara avgörande för landsbygdens och småstädernas överlevnad och för många svenska företags framgång . Den socialdemokratiskt ledda regeringen genomförde viktiga reformer för att hela ska leva. Utstationeringen av statliga myndigheter var en av de viktiga reformerna för att skapa arbetstillfällen utanför storstäderna. Men än behövs det ett flertal åtgärder för att den rödgröna regeringens ambitioner ska få större effekt. En av dessa åtgärder bör vara att underlätta för anställda att ta över verksamhet som till exempel på grund av generationsskifte riskerar att köpas av utländska investerare eller avvecklas. Landsbygden har, som en konsekvens av strukturomvandlingen i näringslivet, dränerats på medborgare och arbetstillfällen. Urbaniseringen i pågår i en snabbare takt än i andra länder. När företagen och arbetskraft försvinner får det stora konsekvenser för hela orten. Övriga företag som vill stanna kvar och växa får svårare att attrahera kvalificerad arbetskraft. vittnar av stora och medelstora företag på landsbygden att de har svårt att rekrytera lämplig arbetskraft. Även viktiga samhällsfunktioner som skolor, sjukvård och dagligvaruhandeln försvinner som en konsekvens av att färre arbetar och betalar skatt. Ett viktigt steg mot ökad stabilitet och långsiktigt värdeskapande i näringslivet är att förändra ägarstrukturen. Det finns många exempel på regioner som klarade finanskrisen mycket bra och gemensamt för dessa regioner är ett starkt kooperativ ägande av näringsliv och banker. Det kooperativa ägandet strävar efter ett långsiktigt värdeskapande, har sociala mål och återinvesterar alltid vinsten. En stor del löntagarägda företag och ömsesidiga (kundägda) företag hör också till bilden av regioner med ett näringsliv som har långsiktiga mål. beslutade om den nya lagen om ekonomiska föreningar. Denna lagstiftning har stor betydelse för det kooperativa företagandet men den räcker inte. är det nästintill omöjligt för anställda att ta över företag i , något som är avsevärt enklare i jämförbara länder. Redan på idéstadiet stöter anställda som tillsammans vill ta över en verksamhet på svårigheter med hindrande regler och skatter och ett bankväsende som har stora kunskapsbrister gällande ekonomiska föreningar. För att undanröja hindren och möjliggöra för anställda att ta över verksamhet behövs en successiv och metodisk översyn av regler på en rad olika områden. Detta skulle underlätta det stora generationsskiftet som står inför och bidra till att minska klyftan mellan stad och land. Anställda som ägare kan även ses som ett av flera verktyg för att åstadkomma ett svenskt hållbart värdeskapande inom ramen för Agenda 2030.