ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022015 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att sälja och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är genom sitt ägande av en stor aktör på marknaden för fordonsbesiktningar. Marknaden för fordonsbesiktningar är för det första en konkurrensutsatt marknad där statlig inblandning inte är motiverad för att motverka monopolsituationer. Fordonsbesiktningar är därutöver kraftigt reglerat, och staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare. Att staten då agerar aktör och har ägarintressen på marknaden är i grund och botten inte rimligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja .
mot · H6022016 · 2018-11-29 00:00:00 — Omprövning av Natura 2000-områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en automatisk omprövning av Natura 2000-områden bör ske och tillkännager detta för regeringen. I finns cirka 4 000 Natura 2000-områden spridda över hela landet på en total yta av mer än . Natura 2000-områdena finns till för att skydda arter och miljöer från utrotning och fastställs i samråd mellan regeringen och . Att jobba med enskilda områden för att värna skyddsvärda miljöer och arter är ett effektivt sätt där små miljöer och områden kan skyddas, utan att ta onödigt stora markarealer i anspråk. Trots det så blir det tilltagande arealer som tas i anspråk och begränsas av Natura 2000-klassning. Natura 2000-områdena har bara ett värde så länge skyddsbehovet finns. Om skyddsbehovet upphör, för att skyddsvärd art eller miljö inte längre finns kvar inom området, eller för att de blivit livskraftigare, så lättar inte restriktionerna på området. Natura 2000-områdena borde efter ett tidsintervall, säg , automatiskt omprövas för att kontrollera att skyddsbehovet fortfarande föreligger. Annars bör klassningen upphöra och restriktionerna på området lätta. Med anledning av det som anförs i motionen föreslår vi att tillkännager för regeringen om att automatisk omprövning av Natura 2000-områden bör ske.
mot · H6022017 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. Genom det statligt ägda bolaget så är staten den enskilt största skogsägaren. äger av all produktiv skogsmark. Det statliga bolaget ägnar sig även åt att utveckla jakt, fiske och andra naturupplevelser. Staten bör överlag vara försiktig med att agera aktör på en privat marknad där statlig närvaro av särskilda skäl inte kan anses vara nödvändig. Skogsbruket är en väl fungerande marknad, där virkeshandeln dessutom därefter är globalt konkurrensutsatt. Svensk skog är väl skött, och det går inte att hävda att staten genom är behövlig för att höja kvaliteten på skogsbruket. Det kan inte anses vara motiverat att staten, med sin storlek och finansiella styrka, agerar på en sådan marknad där man per automatik fungerar marknadsstörande. Staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare. Staten bör sälja sitt ägande av , fördelaktigt i mindre delar så det möjliggörs för många privata ägare att köpa skogen med god arrondering som resultat. Med anledning av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening att sälja .
mot · H6022018 · 2018-11-29 00:00:00 — Initiativ för ett fördjupat Östersjösamarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fördjupat Östersjösamarbete och tillkännager detta för regeringen. I syns några av vår tids stora ödesfrågor särskilt tydligt. Klimathotet och de ökande säkerhetspolitiska spänningarna präglar det dagliga livet för medborgare i alla länder som omgärdar vårt gemensamma innanhav. överlämnade den särskilde utredaren över betänkandet Utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum till statsrådet . I betänkandet föreslås inrättandet av ett särskilt Östersjöcentrum, med placering i , som särskilt skulle fokusera på att fördjupa relationer med , , , och . Utredningens intentioner, att centret skulle verka för policyskapande och nätverksbyggande mellan länderna runt , måste leva vidare även . Särskilt viktigt är att ett framtida Östersjösamarbete verkar för att stävja den allvarliga miljösituationen i vårt innanhav. rapporterade Världsnaturfonden att de döda bottnarna i täcker områden som är nära dubbelt så stora som hela . Den massiva syrebristen i havet leder dels till övergödning och algblomning, dels till sämre förutsättningar för fiskbeståndet. Överhängande hot, såsom allvarliga fartygsolyckor, överfiske, och utsläpp av miljöfarliga ämnen, riskerar att sätta unika ekosystem i obalans. Många av dessa problem kan och måste avhjälpas med aktiva åtgärder på land i de nio länder som angränsar till . , med sin framskjutna position i klimat- och hållbarhetsfrågor samt i demokrati- och utvecklingsfrågor, har goda möjligheter att ta initiativ för ett fördjupat Östersjösamarbete. Förnyade och fördjupade politiska relationer kommer att krävas runt , både för att stävja framtidens problem, men framförallt för att kunna ta tillvara framtidens möjligheter. Runt finns några av den svenska exportens viktigaste marknader. Således gagnar ett fördjupat samarbete både tillväxten, klimatet och freden. Regeringen bör därför undersöka formerna för hur ett framtida fördjupat samarbete mellan ska se ut, för att förverkliga visionen om ett som är hållbart, fredligt och öppet.
mot · H6022019 · 2018-11-29 00:00:00 — Omställning och livslångt lärande ställer sig bakom det som anförs i motionen om omställning och livslångt lärande och tillkännager detta för regeringen. Snabb teknisk utveckling kräver ett mer flexibelt utbildningssystem. Många företag och offentliga verksamheter uppger att de har allt svårare att hitta rätt kunskap och kompetens till sina tjänster, som behovet av att vidareutbilda redan anställda ökar. Digitalisering och robotisering gör att förändringarna på arbetsmarknaden går allt snabbare. förmåga att kunna konkurrera med kunskap och kompetens på en allt mer globaliserad marknad är beroende av att människor i vårt land kan ställa om under ett arbetsliv och att vi har ett utbildnings- och studiefinansieringssystem som möjliggör livslångt lärande. Människors vilja och möjlighet att studera är beroende av att utbildning är tillgängligt och kan erbjudas på fler och mer flexibla sätt. Det kan handla om deltid och distans för att du ska kunna kombinera arbete och studier eller genom fler korta utbildningar och kurser både på gymnasie- och högskolenivå. Även kurser bör kunna läsas utan att delta i ett helt program. För att göra utbildning mer tillgängligt bör alla utbildningsformer stödja kompetensutveckling och livslångt lärande. Universiteten och högskolornas finansieringssystem behöver ses över för att möjliggöra detta. Universitet och högskolor behöver öppnas upp för att göra utbildning tillgängligt för fler genom organisation, resurstilldelning och antagningskrav, speciellt för kortare utbildningar och kurser. Möjligheten att läsa en yrkesutbildning i olika åldrar måste öka för att förbättra omställningsförmågan på arbetsmarknaden. En annan fråga om behöver belysas sammanhanget är studiefinansiering för individen. När kunskaps- och kompetenskraven snabbt förändras, behöver våra studiemedelssystem reformeras så att de upplevs ge möjligheter till omställning och vidareutbildning. Hela samhället är beroende av att omställningen fungerar – företag, staten och individen. Då är det inte rimligt att det enbart är individen som tar det ekonomiska ansvaret genom studielån. Därför är det viktigt att alla parter också tar ett ansvar för studiefinansieringen.
mot · H6022021 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av fler utbildningsplatser på kommunala lärcentrum och tillkännager detta för regeringen. Vi såg i rapport utbildning (SOU 2015:70) att det 2003 bedrevs högskoleutbildning i 188 av landets kommuner. har den siffran i princip halverats. I finns en långt gången samverkan mellan , kommunala vuxenutbildningarna och kommunernas lärcentrum (högre utbildning på distans). Lokalt ser kommunerna stora rekryteringsbehov som man inte kan tillgodose med dagens utbud av högskole- och universitetsutbildningar. har enligt Arbetsförmedlingens statistik jämfört med riket en hög arbetslöshet. Enligt studier som genomförts i länets kommuner hade majoriteten av lärcentrumens studenter inte påbörjat sina studier om utbildningen varit förlagd till högskoleort istället för i den egna kommunen. Samma studie visar att många får jobb efter sina studier och nästan alla () blir kvar i hemkommunen. Undersökningar visar också att de studerandes sociala bakgrund var ”i det närmaste spegelvänd mot den som råder vid universitet och högskolor i stort”. Majoriteten () av de studerande vid lokala lärcentrum hade arbetarklassbakgrund. I en genomförd förstudie (2015) om lärcentrum i bekräftas bilden från tidigare studier. Bland studenterna från , , , och hade arbetarklassbakgrund. Lärcentrum svarar på så sätt upp mot en nationell önskan om breddad rekrytering till högre utbildning. Lärcentrum i samverkan med högskolan i lyckas nå nya grupper av högskolestuderande, ofta äldre och med bakgrund i hem utan längre studietradition. Studenterna får i hög utsträckning jobb efter sin utbildning och de blir ofta kvar i hemkommunen. Lärcentrum och högskolan i sitter med andra ord på en nyckel för att öppna dörren till högre studier för nya målgrupper och motverka dagens snedrekrytering. Därför bör behovet av fler utbildningsplatser till kommunala lärcentrum beaktas.
mot · H6022022 · 2018-11-29 00:00:00 — Forskning kring kvinnors hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i arbetet med nästa forskningsproposition beakta vikten av medicinsk forskning relaterad till kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. I betänkandet Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86) konstateras att det finns könsskillnader i män och kvinnors hälsa. Detta har blivit tydligt . Betänkandet tar bland annat upp att kvinnor generellt sett upplever sin hälsa som sämre än vad män gör. och slår, i ett underlag till , fast att det är väl känt att vissa sjukdomar är mer vanligt förekommande hos kvinnor än hos män – detta även bortsett från sjukdomar som är kopplade till det reproduktiva systemet. Som exempel nämner de att benskörhet, lungsjukdomar, migrän och ätstörningar är vanligare bland kvinnor, medan hjärtinfarkt, autism och tjocktarmscancer etcetera är mer förekommande bland män. Författarna lyfter även fram att män som drabbas av stroke har större chans än kvinnor att få vård på en strokeenhet och att kvinnor enbart utgör en tredjedel av underlaget i majoriteten av alla strokestudier – trots att sjukdomen är lika vanlig bland kvinnor och män. Även inom cancer- och hjärtsjukvården kvarstår vissa skillnader mellan kvinnor och män. och beskriver att män och kvinnor reagerar olika på läkemedel och att kvinnor är underrepresenterade i kliniska studier samt i basalforskning. Detta beror bland annat på att experimentell forskning i första hand görs på handjur och hanceller – även om målgruppen primärt skulle vara kvinnliga patienter. Kvinnor rapporterar även i högre utsträckning biverkning av läkemedel, och det finns, enligt författarna, ett bristande underlag om könsrelaterade effekter. Vidare saknas ofta köns- och genusanalyser av resultatet i kliniska studier. På området har det har skett en viss förbättring, men inom vissa delar finns det fortfarande begränsat med underlag om skillnader mellan män och kvinnor. Bakgrunden ovan visar att det behövs insatser för att stärka forskningen kring kvinnors hälsa, och och efterlyser bland annat ökat fokus på kunskaper om köns- och genusskillnader i hälsa och sjukdom. I Forskningspropositionen 2016 anges hälsoutmaningen som en av fem stora samhällsutmaningar, och betydande belopp anslås därför till medicinsk och klinisk forskning. I propositionen är också jämställdhetsperspektivet betonat. har den socialdemokratiskt ledda regeringen –2018 genomfört en av de största satsningarna på kvinnors hälsa och sjukvård på mycket . Detta är steg i rätt riktning och behöver fortsätta. I arbetet med kommande forskningsproposition 2020 är det angeläget att överväga att skjuta till medel till medicinsk forskning relaterad till kvinnors hälsa.
mot · H6022023 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla och förtydliga regelverken kring sjukskrivningsprocessen så att individer inte hamnar i kläm, och detta tillkännager för regeringen. Socialförsäkringssystemet är en central del i den svenska välfärdsmodellen. Försäkringarna har framgångsrikt bidragit till att bekämpa fattigdom och medverkat till en rättvis omfördelning av de ekonomiska resurserna i . Därmed har de bidragit till både social sammanhållning och en god ekonomisk tillväxt. Syftet med socialförsäkringen är att den ska ge grundläggande trygghet och därigenom stärka medborgarnas frihet. Det handlar dels om trygghet för den egna ekonomin när människor inte kan försörja sig genom arbete och dels om frihet att ställa om till nya arbeten eller arbetsplatser. Detta är bra både för den enskilda individen och för samhället i stort. Att människor ska känna sig trygga är en central del i samhällsbygget. har den socialdemokratiskt ledda regeringen genomfört ett antal satsningar för att stärka den svenska modellen och socialförsäkringarna. Det var behövligt efter de tidigare borgerliga regeringarna som, genom att bland annat sänka sjukförsäkringsavgiften och höja den allmänna löneavgiften, såg till att människor fick betala sänkt skatt med försämringar i sjukförsäkringen som regelverk stramades åt och stupstocken infördes. behöver mer göras. Sjukskrivningsprocessen kräver många samverkande parter och upplevs ibland som onödigt fyrkantig. Tidsgränserna för omprövning av rätt till sjukpenning tar inte tillräcklig hänsyn till den enskildes situation, sjukdomsbild och rehabilitering. Fyrkantigheten innebär också att det är individer som hamnar i kläm och förlorar all rätt till ersättning mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkring/a-kassa. Exempelvis kan en person inkomma med läkarintyg men bedömning om att personen är arbetsför kvarstår. I samband med det tas en kontakt med a-kassan och Arbetsförmedlingen tillsammans med . Rätten till a-kassa prövas efter Arbetsförmedlingens bedömning om möjlighet att stå till arbetsmarknadens förfogande. gör bedömningen att personen inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande går ärendet tillbaka till och ett nytt läkarintyg och en ny utredning och bedömning görs. Under hela har personen stått utan ersättning. Det skapar otrygghet för den enskilda. Under den förra mandatperioden tog den socialdemokratiskt ledda regeringen initiativ till ett åtgärdsprogram för en trygg och välfungerande sjukförsäkring med människan i centrum. Enligt programmet ska det finnas en nolltolerans för att människor faller mellan stolarna och vikten på att förbättra kommunikationen mellan myndigheterna betonas. Övergången mellan olika myndigheter måste säkras så ingen riskerar att hamna i kläm och ansvaret bör ligga på aktörerna runt den sjukskrivne och inte den enskilda sjukskrivne. Sjukskrivningsprocessen behöver förenklas och förtydligas, i det arbetet bör tidsgränserna för omprövning av sjukpenning ses över för att skapa en process som tar större hänsyn till den försäkrades sjukdomsbild och rehabilitering.
mot · H6022024 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. I har vi i generationer byggt upp en generell välfärd för alla och en samhällsmodell där vi alla bryr oss om varandra. Av var och en efter förmåga, åt var och en efter behov. En grundläggande funktion i det skyddsnät vi byggt upp är rätten till sjukpenning när man är sjuk, något som i administreras via . Regeringens utgångspunkt bör vara att alla som kan jobb också ska jobba. Det kräver en politik som bygger vårt land utifrån principen att alla ska kunna orka arbeta hela livet och ges chansen att ge sitt bidrag till samhällsbygget. Sjukförsäkringen är en reform som väcker många åsikter, där många förordar hårdare bedömningar för att få bukt på problemet med antalet sjukskrivna. Regeringen bör i större utsträckning se sjukskrivningar som ett samhällsproblem som löses genom att forma ett samhälle och ett arbetsliv som gör att människor inte blir sjuka. beslutar försäkringsläkare utifrån lagens kriterier om en person har rätt till att få utbetalningar från sjukförsäkringen. Självklart är det skillnad mellan en läkares bedömning om en person är sjuk och en försäkring där vissa krav behöver uppfyllas för att försäkringen ska betalas ut. Det skapar misstro i en hel yrkeskår och det skapar onödig administration i form av sjukintyg som i evigheter ska skickas fram och tillbaka mellan kassan och behandlande läkare. Det är direkt hämmande för individens återhämtning från sjukdom och det skapar en ekonomisk otrygghet för individen att inte veta för insjuknandet om han eller hon kommer få den ersättning som han eller hon har rätt till. Med detta sagt är det dock viktigt att en likvärdig hantering av sjukfallen över landet erhålls och att statistik över sjukfrånvaro kan tas fram på vetenskapliga grunder. Den senare av dessa uppgifter bör även fortsättningsvis ligga på . Bedömningen från den behandlande läkaren som träffat patienten bör ha en tyngre roll i slutbedömningen om patienten har rätt till utbetalning från sjukförsäkringen. Regeringen bör därför undersöka fler förslag för en mer rättvis sjukförsäkring. På samma sätt behövs en översyn så att systemet håller likvärdighet över landet när det gäller sjukskrivningar.
mot · H6022026 · 2018-11-29 00:00:00 — Stärk skyddet för hotade journalister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att stärka skyddet för hotade journalister och tillkännager detta för regeringen. Hot, trakasserier och våld mot journalister och medier har eskalerat runtom i världen och är inget undantag. I organisationen utan gränsers årliga globala pressfrihetsindex ligger på andra plats. skriver organisationen i en ytterligare rapport som kartlägger näthat mot journalister i 32 länder, att de nordiska länderna, som alla ligger i topp i pressfrihetsindexet, trots det är särskilt utsatta för nättrakasserier. Situationen i lyfts fram som särskilt allvarlig. Deras slutsatser ligger väl i linje med senaste undersökning , genomförd i samarbete med , som visar att drygt var fjärde svensk journalist har hotats, trakasserats eller utsatts för våld . Förutom rädsla hos de drabbade leder det till självcensur. Många journalister upplevde att syftet med hoten var att få dem att ändra sin rapportering och dessvärre lyckas det alltför ofta: Ungefär en fjärdedel uppgav att de valt att inte bevaka ett ämne på grund av det de utsatts för. Att journalister tystas genom självcensur är illa nog, men i förlängningen riskerar det också att leda till något än värre, en situation där människor hoppar av eller inte alls vågar ge sig in i yrket. Det är ett allvarligt hot mot fundamentet för hela vår demokrati. I rapporten om nättrakasserier från Reportrar utan gränser ges ett antal rekommendationer. Bland annat föreslår organisationen att lagar måste antas som ger större möjlighet till åtal för nättrakasserier mot journalister och att de nätplattformar där hot och hat florerar måste åläggas ett större ansvar för vad som delas på deras sajter. har också föreslagit att en särskild brottsrubricering utreds för att skydda dem som hotas på grund av att de nyttjat sin yttrandefrihet. Det krävs krafttag för att vända utvecklingen, vi måste se till att stärka skyddet för en av grundvalarna i vår demokrati också framöver, yttrande- och pressfriheten. Ett arbete för att hitta och genomföra konkreta förslag för att stärka skyddet för hotade journalister bör därför sättas igång . Den socialdemokratiskt ledda regeringens arbete för samling mot hot och hat till det fria ordets försvar är ett bra steg på vägen men arbetet behöver ytterligare konkretiseras och intensifieras.
mot · H6022028 · 2018-11-29 00:00:00 — Motivera fler människor till högre utbildning genom att göra CSN-lånen avdragsgilla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra CSN-lånen avdragsgilla inom ramen för ränteavdraget och tillkännager detta för regeringen. Ränteavdragens vara, eller icke vara, har diskuterats flitigt . Förutsatt att det är ståndpunkt att ränteavdraget ska finnas kvar finns det anledning att se över hur systemet ser ut. Trots möjligheter att dra av för ränta på lån för bostäder eller konsumtion i din deklaration har man inte möjlighet att göra avdrag för sina studielån. Det faktumet skickar en underlig signal till medborgare i ett land som vill befästa sin roll som kunskapsnation. Att CSN-lånen ska vara undantagna motiveras ofta med att räntorna för CSN-lånen i allmänhet är låga och att de därmed redan är skattesubventionerade. Det är dock ett argument som rimmar illa med verkligheten. Räntorna på studielån runt om i världen är ofta lägre än den ränta man får från CSN. Dessutom är det just studielån från CSN som inte är möjliga att göra avdrag för. Studielån från andra länder, som kan ha än lägre ränta, är alltså avdragsgilla i om man flyttar hit från exempelvis . Förutsatt att ränteavdragen ska vara kvar så bör även CSN-lånen vara avdragsgilla. Att underlätta för exempelvis bil- eller bostadslån men inte för studielån blir fel om ambitionen är att uppmana fler att välja högre studier och att det valet ska löna sig. Med anledning av vad som anförs i motionen föreslår jag att regeringen ser över möjligheten att göra CSN-lånen avdragsgilla inom ramen för ränteavdraget och tillkännager detta för regeringen.