ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602932 · 2018-11-26 00:00:00 — Långsiktiga villkor för välfärdsföretagandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att kunna konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare och tillkännager detta för regeringen. Välfärdstjänsterna i är i absolut världsklass och många av alla de företag som driver verksamhet inom välfärden väcker stort internationellt intresse. Antalet studiebesök som görs till av delegationer från världen över vittnar om just detta. Det innebär goda exportmöjligheter för välfärdstjänsterna vilka dock hämmas av de svårigheter som denna tjänstesektor möter på sin hemmamarknad i . Dessa tar sig bland annat uttryck i form av upphandlingsvillkor som för många, framför allt mindre, företag begränsar möjligheterna att konkurrera om anbuden. Trots att riksdag beslutade att inte införa en reglering av vinsterna i välfärden enligt den dåvarande regeringens proposition ”Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet” är hotet om vinstbegränsning för företag inom välfärdssektorn ytterligare en annan begränsande faktor, vilket inverkar menligt på långsiktigheten i verksamheten och därmed försämrar benägenheten för utomstående investeringar. Som en följd av konkurrens har kvaliteten inom fristående verksamheter visat sig ofta vara högre än i motsvarande offentligt drivna. Detta exemplifieras genom att privata företag var först med att införa kvalitetsbokslut. Men snarare trots än tack vare att många av dessa företag i sin verksamhet visar goda kvalitetsresultat, har de således svårt att kunna verka på jämbördiga villkor i konkurrens med motsvarande offentligt drivna. I de flesta välfärdssektorer är en optimal lösning att tillåta privata och offentliga tjänsteleverantörer verka på en gemensam och rimligt reglerad marknad. Med väl utformade spelregler, där såväl privata som offentliga aktörer konkurrerar om att leverera högkvalitativa välfärdstjänster, skapas förutsättningar för att komma till rätta med många av de problem som har uppstått inom välfärdssektorn. Med möjligheter att genom nyinvesteringar och innovation kunna driva och utveckla sin verksamhet, kan de också medverka till att stärka kvaliteten i välfärden och värna om ökad valfrihet och mångfald. Det vore till gagn för alla dem som arbetar inom dessa välfärdsföretag vilka då får långsiktiga möjligheter att utveckla sina verksamheter. Det vore också till gagn för de människor som tar del av välfärdens tjänster.
mot · H602933 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat skydd av vittnen och tillkännager detta för regeringen. Ett problem som är allt tydligare är att alltfler vittnen uttrycker oro för att medverka i rättegångar. Detta framförallt vid rättegångar där vittnenas deltagande är av yttersta angelägenhet för rättsprocessen. Åtskilliga vittnen vill inte medverka vid rättegångar där grovt kriminella är åtalade. Det har blivit allt vanligare att vittnen initialt avlägger ett vittnesmål för att strax före rättegång ta tillbaka sitt vittnesmål. Orsaken till återtagandet kan vara att vittnet och/eller dess familj utsätts för allt från verbala hot till förstörelse av egendom, misshandel och dödshot. För att ett vittnesmål skall vara giltigt skall det avläggas inför domstol; de vittnesmål som avläggs inför polis på brottsplatsen eller vid en eventuell förundersökning tillmäts ingen betydelse i domstolen. Det har gjorts försök med att låta vittnen avlägga vittnesmål från en annan fysisk plats än i domstolen och med utökat vittnesskydd, ny identitet och strängare straff för hot och våld mot vittnen. Tyvärr har dessa åtgärder inte hjälpt; det är fortfarande vanligt att vittnen avstår från att vittna i rättegångar. En metod för att öka rättstryggheten för vittnen är att den åtalade och dennes advokat, det vill säga en minskad personkrets, inte får information om vittnets namn, personnummer och bostadsadress och att motsvarande information om anhöriga är sekretessbelagd. Sekretessens längd avgörs från fall till fall. Självklart måste vittnets identitet registreras hos domstolen. För att möjliggöra för försvarare och åklagare att göra egna undersökningar om vittnets trovärdighet skulle dessa uppgifter kunna överlåtas till polis. Självklart finns det problem med anonyma vittnen, exempelvis rättens bedömning av vittnets trovärdighet, likaså kan den åtalade ha svårigheter att försvara sig mot anklagelser från ett anonymt vittne. För att upprätthålla rättssäkerheten är det centralt att ingen döms för en handling den inte har begått. Lika fullt och fast är en viktig fråga för ett fungerande rättssystem att vittnestrygghet kan säkerställas. () är exempel på en domstol som har utvecklat skyddet för vittnen och erfarenheterna från denna bör kunna ligga till grund för utvecklingen av skydd av vittnen i .
mot · H602934 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över verktygen för att hantera olagliga bosättningar och tillkännager detta för regeringen. Antalet olagliga bosättningar har ökat i omfattning . Lagstiftningen för avhysning av olagliga bosättningar har förbättrats men mer kan göras. Att ytterligare utveckla lagstiftningen till skydd mot olagliga bosättningar handlar inte om att förbjuda fattigdom eller att inte respektera fattiga personer. Det handlar om respekt för äganderätten liksom om respekt för det offentliga rummet och ökad säkerhet liksom om sanitära aspekter. Förekomsten av olagliga bosättningar har ökat i takt med att antalet EU-medborgare som tigger ökat. Dessa är extremt fattiga personer och därför också i en utsatt position oavsett hur de har tagit sig till . Frågan om deras situation måste förbättras i deras hemland och för detta krävs agerande på EU-nivå. Det är viktigt att kombinera socialt hänsynstagande med respekt för det offentliga rummet och privat ägande. Användningen av det offentliga rummet behöver regleras i de lokala ordningsföreskrifter som fastställs av respektive kommunfullmäktige. vilar på den nationella lagstiftningen. I åtskilliga kommuner anger den lokala ordningsstadgan att bosättning på offentlig plats inte är tillåten. Trots detta förekommer olagliga bosättningar, vilket är ett bevis på att resurserna inte räcker till och att polisen inte mäktar med situationen. Kommunerna behöver därför verktyg för att hantera olagliga bosättningar genom att ordningsvakter får utökat mandat med att arbeta med avhysning av olagliga bosättningar. vara att olagliga bosättningar avlägsnas . Ordningsvakter bör även kunna bistå privatpersoner som utsatts för olovliga bosättningar på sin egendom.
mot · H602935 · 2018-11-26 00:00:00 — Sänkta skatter för ökad egenmakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till sänkta skatter för ökad egenmakt och tillkännager detta för regeringen. Höga skatter på arbete inklusive höga marginalskatter hindrar nyföretagande. Företrädare för nystartsföretag i branscher som medicin, it och finansiell teknik påtalar att de har problem med att rekrytera medarbetare i en tuff internationell konkurrens. En av anledningarna till dessa svårigheter är den höga skattebördan. Höga skatter på arbete och höga marginalskatter drabbar också företag inom övriga branscher. Enkla arbeten inom industrin har försvunnit därför att det är för dyrt att anställa. Utan och skulle stora delar av den privata tjänstesektorn inte överleva därför att summan av lön, arbetsgivaravgifter och moms gör tjänsterna för dyra att använda för vanliga löntagare. Höga skatter på arbete inklusive höga marginalskatter påverkar också viljan att öka arbetstiden från deltid till heltid, eller att vid övertidsarbete ta ut ersättningen i pengar istället för ledighet. Listan av exempel på negativa effekter av de höga skatterna på inkomster kan göras betydligt längre än ovan. I syfte att öka deltagandet på arbetsmarknaden och motivera fler att öka sin arbetstid och för att underlätta företagens rekrytering av medarbetare samt öka möjligheten för löntagare att köpa tjänster bör en skattereform övervägas. Reformen bör inkludera avskaffande av den statliga inkomstskatten, avskaffande av moms på tjänster, avskaffande av arbetsgivaravgifter vid anställning av exempelvis unga och långtidsarbetslösa. Förändringarna av skattesystemet måste vara förenliga med stabila offentliga finanser och långsiktigt hållbara finansiella förutsättningar för offentliga kärnuppgifter inom områden såsom försvar, rättsväsen, välfärd och social trygghet. Förslag om förändringar i skattesystemet måste vara finansierade genom motsvarande utgiftsminskning eller inkomstförstärkning i statsbudgeten. Principen för skattesänkningarna måste dock vara att skattesänkningarna görs så att människors egenmakt ökar.
mot · H602936 · 2018-11-26 00:00:00 — Egen bostad för unga med sparande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en modell med avdragsgillt bosparande för unga och tillkännager detta för regeringen. Behovet av bostäder är stort och det finns inget som tyder på att nybyggnationen kommer att motsvara behovet inom överskådlig framtid. De som har svårast att finna en bostad är ungdomar. I syfte att underlätta för unga att få sin första bostad bör ett avdrag för bosparande för unga införas. Att ha en egen bostad är en viktig fråga och en del av livet som vuxen. Alltför många unga vuxna är utestängda från bostadsmarknaden oavsett om det gäller ett eget kontrakt för en hyresrätt eller att köpa en bostadsrätt. Bolånetaket innebär att av köpeskillingen för en bostad skall finansieras genom eget kapital och omöjliggör för många unga att köpa sin egen bostad. Att avskaffa bolånetaket för att underlätta för fler unga att köpa sin bostad är fel väg att gå. Ett bättre alternativ för att underlätta för unga att köpa sin bostad är att introducera ett avdragsgillt bosparande. En lämplig modell för utformandet av det avdragsgilla bostadssparandet skulle kunna utgöras av det norska boligsparandet. Boligsparandet innebär att unga vuxna upp till och med som bosparar erhåller ett skatteavdrag motsvarande av det sparade beloppet till och med , förutsatt att beloppet kommer att användas för köp av bostad. Dagens omfattande bostadskris löses inte enbart genom nybyggnationer utan det behövs ytterligare åtgärder för att underlätta för framför allt ungdomar att få möjlighet till en egen bostad. En modell med avdragsgillt bosparande bör därför ses över då detta skulle vara en utmärkt metod för att underlätta ungdomars etablering på bostadsmarknaden.
mot · H602937 · 2018-11-26 00:00:00 — Avskaffande av taxeringsvärdet på bostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att se över ett avskaffande av taxeringsvärdet för fastigheter och tillkännager detta för regeringen. Taxeringsvärdet på bostäder bör avskaffas då det i många sammanhang kan anses ha uttjänat sin funktion. Taxeringsvärdet ligger till exempel till grund för lån vid köp eller upprustning av bostad, den särskilda fastighetsavgiften och till viss del vid försäljning av bostäder; även vid tecknande av fastighetsförsäkring kan taxeringsvärdet ha viss betydelse. När den tidigare för privatpersoner skadliga fastighetsskatten existerade baserades denna på taxeringsvärdet. För att undvika höjd fastighetstaxering förekom det att många medborgare inte rapporterade för fastställande av taxeringsvärdet nödvändig information. Detta bidrog naturligtvis till att taxeringsvärdet till viss mån blev godtyckligt. Även människor som i andra sammanhang aldrig skulle drömma om att fara med osanning meddelade myndigheterna den information som inte påverkade taxeringsvärdet. Därmed blev taxeringsvärdet godtyckligt. Ett motiv gott som något till att avskaffa taxeringsvärdet för fastigheter är att försvåra återinförandet av den skadliga fastighetsskatten. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att avskaffa taxeringsvärdet för fastigheter ses över.
mot · H602938 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra och förbättra synsättet på äganderätten och tillkännager detta för regeringen. På många håll i vårt land finns olika typer av verksamheter som var och en på sitt vis kan upplevas som störande eller påverka omgivningen. Det kan röra sig om flygplatser, hästgårdar eller andra former av djurhållande gårdar, sophanteringsanläggningar, industrier, pappersbruk och så vidare. och andra myndigheter sätter upp regler och rekommendationer när det gäller hur nära man exempelvis får bo eller får bygga en villa vid en sådan verksamhet som kan påverka omgivningen. I regel tillåts inte byggnation av bostäder nära exempelvis flygplatser eller hästgårdar, med hänvisning till olika skyddsavstånd. Om det visar sig att någon flyttat till ett område där det finns en störande verksamhet blir det således verksamheten som får lägga ner och flytta, trots att den var först på plats. Detta ger upphov till många problem. Exempelvis kan det vara bra att det finns en hästgård nära ett bostadsområde i en tätort, då detta ger en ökad närhet och livskvalitet för de människor som de facto vill bo nära en hästgård men inte vill flytta långt ut på landet. Men skulle någon i området klaga är det hästgården som får stryka på foten. I finns två flygplatser som inom ett mycket stort utbredningsområde begränsar möjligheterna att bygga bostäder och anlägga skolor, förskolor och liknande. Detta gäller med det gamla sättet att beräkna och begränsar utbyggnad med hänsyn till buller och inte utifrån den upplevda störning som flygbullret innebär för dem som ändå vill bo centralt i staden. Alliansregeringen gjorde en utredning för att just minska problematiken med buller och föreslog i en proposition ändringar i och . Syftet med förslagen var att förbättra samordningen av och för att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Det finns många olika exempel på verksamheter som på sitt sätt kan upplevas som störande. Det är också så att det som för en medborgare upplevs som störande, för någon annan är helt acceptabelt. Därför är det fel att regelverk och lagar inte stöder befintlig verksamhet som är först på plats, utan att den som flyttar dit senare kan riskera hela verksamhetens framtid genom ett klagomål. Detta handlar om ansvar för den som bedriver den befintliga verksamheten, respekt för såväl den som flyttar dit som den som bedriver verksamheten och om äganderätten för den som var först på plats. I de fall någon flyttar till en plats eller uppför ett boende eller en verksamhet som ligger nära eller inom befintligt skyddsavstånd till en verksamhet som på något sätt kan förutses vara störande bör det i fastighetsregistret för evig tid skrivas in att den som är inflyttad inte äger rätt att överklaga i händelse av att den befintliga verksamheten upplevs som störande och att detta inryms inom gällande lagstiftning för vad som ändå är acceptabelt. Det vore önskvärt att regeringen låter göra en sådan översyn i syfte att se över möjligheterna att modernisera och anpassa lagstiftningen vi lever i och de förutsättningar som därmed ges.
mot · H602939 · 2018-11-26 00:00:00 — Ledarskapsprogram om tydligare krav och regler i skolan för rektorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett ledarskapsprogram för rektorer med fokus på tydligare krav och regler i skolan och tillkännager detta för regeringen. Vårterminen misslyckades var fjärde elev med att uppnå godkänd nivå i samtliga ämnen i årskurs nio. saknade behörighet att söka till gymnasieskolans nationella program. På vissa skolor är det mer än hälften av eleverna som inte når gymnasiebehörighet. Inte sällan ligger dessa skolor i utanförskapsområden. I några av dessa områden är kriminalitet vardagen med öppen narkotikahandel och mycket våld. Många som inte klarat med godkända betyg befinner sig i riskzonen att falla in i ett liv av kriminalitet och utanförskap. I exempelvis Järva gör trångboddheten att det är svårt att få studiero. När det kommer till arbetsmiljön för elever och lärare i skolan spelar rektorers ledarskap en viktig roll. För att förbättra elevers resultat krävs uppföljning och uppmuntran. Med det måste också finnas studiero. Då krävs det tydliga krav och regler samt kännbara konsekvenser om inte reglerna inte följs. I svensk media har flera exempel, både svenska och internationella, lyfts fram. I finns det rektorer som har satt upp system med skriftliga varningar, avstängningar och omplaceringar, tillsammans med krav på föräldrar. Efter att ha förstört en soffa fick en elev en räkning på med sig hem till sina föräldrar vilket uppges ha minskat skadegörelsen på skolan. I vände en rektor en värstingskola till succé. Eleverna får kännbara straff om de stör lektionerna, kommer för sent eller inte respekterar mobilförbudet. Till exempel får elever städa skolgården i . Skolans skolpedagog ringer hem till föräldrarna till de elever som brutit mot reglerna. Rektorn uppger att det är viktigt med kännbara bestraffningar så att de andra eleverna ser att man ska följa reglerna. Vidare anser rektorn att det är viktigt att också ge de barn som kommer från ett fattigt hem med liten, eller ingen, studievana en god utbildning. Genom att inrätta ett ledarskapsprogram för rektorer, med fokus på tydligare krav och regler, kan studieron i skolan öka och därigenom förbättras elevernas resultat. bör därför se över möjligheterna att inrätta ett sådant program.
mot · H602940 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda ifall det skulle vara möjligt att vara skriven en del av året på annan ort och därmed skattskyldig för och tillkännager detta för regeringen. Omfattande delar av den service vi beskriver som det svenska välfärdssamhället utförs av eller bekostas med skattemedel från landets primärkommuner samt landstingen/regionerna. I takt med ökad rörlighet är det inte ovanligt att människor genom arbete eller fritid under del av året kan befinna sig längre eller från sin bostad och den adress man är skriven på. Ändå kan det finnas en stark vilja att bidra till en kommun eller ett samhälle där man tillbringar en hel del tid och där servicen nyttjas. Bibliotek, kultur och räddningstjänst kan vara sådant man uppskattar i sin fritidskommun och som den enskilde gärna vill bidra till. Ifråga om det kommunala utjämningssystemet finns kritik från kommuner båda vilka tvångsmässigt måste bidra som för de mottagande och för den enskilde är det ett helt otillräckligt argument. Ett sätt att lösa det faktum att en hel del människor bor och nyttjar service någon annanstans än i hemkommunen skulle vara att utreda en helt ny möjlighet att kunna vara skriven del av året på annan ort och därmed skattskyldig för den eller det aktuella antalet månaderna och under den tiden befrias från den ordinarie utdebiteringen i kommun samt landsting/region där man stadigvarande lever. finns det ett antal kommuner, många belägna i och på , som axlar ett stort ansvar genom att ta emot ett stort antal fritidsgäster och sommarbesökare. Det kan handla om en fördubbling eller mer än så av den egna kommunens befolkning under några intensiva veckor. Det här skulle öppna en möjlighet både för kommuner att kunna få verksamhet finansierad och för den enskilde att kunna få bidra.
mot · H602941 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna kring traktamente med hänsyn till soldatyrkets speciella förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Generellt är de svenska reglerna för traktamente rimliga och anpassade efter vanliga svenska arbetsförhållanden. De lämpar sig dock sämre när de appliceras på soldater som tjänstgör utomlands. Svenska soldater på utlandsuppdrag riskerar sina liv för att bygga säkerhet och följa de beslut som politiker har fattat. Villkoren för sådana insatser bör vara goda. Därför är irritationen bland soldaterna förståelig när en stor del av traktamentet dras av för att soldaterna får tre mål mat eftersom reglerna inte tar hänsyn till vad maten består av. Det säger sig självt att ute i fält är möjligheterna till matlagning begränsade och att Försvarsmaktens mat därför inte är att jämföra med en middag på valfritt stadshotell. Soldaterna får även avdrag på traktamentet då reglerna är anpassade efter antaganden om att den enskilde har lägre omkostnader för mat efter en längre vistelse på samma plats. Detta kan möjligen gälla i miljöer men i eller finns det få billiga snabbköp inom räckhåll för soldaterna. Ska fler män och kvinnor vara villiga att riskera sina liv i utlandstjänst bör villkoren för ett sådant uppdrag förbättras.
mot · H602942 · 2018-11-26 00:00:00 — Förstärkning av polisen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förstärka polisen i och tillkännager detta för regeringen. De flesta städerna och huvuddelen av medborgarna i finns längs med kusten. inland är relativt glesbefolkat och präglas av stora avstånd. ska en polispatrull ansvara för insatser på en yta motsvarande vårt södra grannland . Polisens huvudskyddsombud för polisregion har krävt att bemanningen förstärks ytterligare. Det är orimligt att lämna stora delar av utan närvarande polis inom rimlig insatstid.
mot · H602943 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att inrätta ett sjöfartsråd och tillkännager detta för regeringen. Sjöfarten är en för mycket viktig näringsgren, som också kan bidra till mer hållbara transporter. För att bättre nyttja potentialen i sjöfarten behövs bättre förutsättningar, men också stärkta kontakter mellan branschen och staten. I flera framgångsrika sjöfartsnationer, inte minst i vårt grannland , samlas de olika aktörerna i ett råd. Rederier, fackförbund, hamnar, akademi och politiska institutioner samverkar i ett råd. I ett sådant sjöfartsråd kan kompetens utvecklas och beslut förankras på ett effektivt sätt och på så sätt skapas långsiktig stabilitet och större tydlighet. bör lämpligen ledas av det ansvariga statsrådet.
mot · H602944 · 2018-11-26 00:00:00 — Mildra de orimliga konsekvenserna för enskilda fel med trängselskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om tilläggsavgift för den som begår enskilda fel med trängselskattebetalning, och detta tillkännager för regeringen. Den som betalar trängselskatt försent får betala en tilläggsavgift. Det är givetvis rimligt att den som gör fel får någon form av påföljd, men påföljden måste också stå i relation till det fel som begåtts. Det går knappast att säga om tilläggsavgiften på för sent betald trängselskatt. I extremfallet kan en försenad skatteinbetalning på (som är lägsta avgiften för passage i ) innebära ett tillägg om 5 . Exemplen på andra tilläggsavgifter med samma proportioner torde vara få. Riskerna med dessa orimligt stora påföljder är de urholkar förtroendet för myndigheterna, särskilt som myndigheter som begår fel sällan får kännbara konsekvenser. Det bör därför utredas hur systemet kan förändras. En modell skulle kunna vara att tilläggsavgiften ökar vid upprepade fel. Första felet kan ge en tilläggsavgift på , andra felet kan ge en tilläggsavgift på och den som gör fel tre eller fler gånger får en tilläggsavgift på . På så sätt mildras följderna för den som begår ett enskilt misstag.