ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021440 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillsätta en offentlig utredning som tar ett samlat grepp kring problematiken gällande illegala trafikutbildningar och tillkännager detta för regeringen. Allt mer frekvent uppmärksammas problematiken med så kallade svarta trafikskolor. Den illegala utbildningsverksamheten drabbar både enskilda personer och hela systemet med trafikskoleverksamhet. Personer som inte utbildas på rätt sätt både äventyrar trafiksäkerheten och bidrar till längre provtider. Detta då de är dåligt förberedda och misslyckas ofta så blir det längre köer till teori- och uppkörningsprov för alla andra. Efter att ha tagit del av information från såväl , som har skrivit en forskningsrapport om problemet med den svarta verksamheten inom området, och från , som anser att det behövs krafttag från samhällets sida mot illegal trafikutbildning, är det tydligt att det behövs ett helhetsgrepp kring frågan. (), som organiserar trafikskolor, ser maktlösa på medan den svarta verksamheten sprider sig, eftersom straffpåföljden i det närmaste är obefintlig och inte avskräcker från att fortsätta bedriva illegal utbildning. Vid sidan av detta pågår en teknisk utveckling av såväl fordon som utbildningsmetoder, vilket gör att det finns skäl att omgående få till stånd en utredning som tar ett helhetsgrepp kring framtidens körkortsutbildning, med automatväxlade bilar, autonoma fordon och digitala utbildningslösningar. Utredningen bör lämpligtvis inkludera hur den illegala verksamheten ska stoppas. Det finns en uppsjö av frågor att titta på, förutom det rent juridiska, för att stävja den kriminella verksamheten. Några av dessa frågor som bör ses över är följande: Tillståndskrav för att inneha bil med dubbelkommando. rullar tusentals bilar med dubbelkommando i vårt land som vare sig tillhör bilar för uppkörning eller någon trafikskola. Att införa en trafiklärarlegitimation, som måste finnas med under övningskörning med en trafikskola. I och med detta kommer polisen kunna se att övningskörningen utförs med en legitimerad lärare. Att införa ytterligare en begränsning av antalet handledartillstånd. infördes en begränsning till 15 stycken tillstånd, men den bör snävas till ytterligare för att komma åt illegal verksamhet. Att införa en speciell färg på registreringsskyltar på trafikskolebilar. Det visar direkt för en elev som kanske ovetandes tar en lektion av en falsk trafikskola att den tar en lektion av outbildad personal. Till detta får kommer vetskapen om att det saknas försäkringsskydd m.m. Ovan exempel är bara några av frågorna att beakta i en utredning och visar att det inte längre går att undvika att ta ett helhetsgrepp kring trafikskoleverksamheten. Det är en sådan översyn gjordes och mycket har hänt . Därför är det nu hög tid att agera i frågan.
mot · H6021441 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna gällande faddersystem för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. Det är grundläggande för de flyktingar som söker sig till att de snabbt kommer in i det svenska samhället. Många studier visar att den utsatthet, isolering och maktlöshet som asylsökande befinner sig i är förödande för att nå en lyckad integration. visar forskning av bland annat , , att ligger i världsklass vad gäller frivillig arbete och medborgerligt engagemang. Som ett exempel kan nämnas Röda Korset som har 32 000 volontärer. Under flyktingvågen 2015 visade hundratusentals svenskar att de är beredda att avsätta både tid och pengar för att hjälpa till. En stor hjälp för att integrera nyanlända är att ge nyanlända en svensk fadder eller fadderfamilj. Detta görs på en del platser men bör införas i hela landet. Ideella organisationer, kyrkor och andra föreningar kan organisera och tillhandahålla volontärerna som bistår de nyanlända med information, kontakter och stöd.
mot · H6021442 · 2018-11-28 00:00:00 — Läkemedelsförsörjning vid krig och kris ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en nationell ambitionsnivå för vilka läkemedel och sjukvårdsmateriel som det är nödvändigt att ha samt utse ansvarig myndighet och tillkännager detta för regeringen. fanns i statliga beredskapslager med bland annat läkemedel som primärt var avsedda för en situation med höjd beredskap eller krig, men även en möjlighet att användas vid en kris. Dessa lager är i princip avvecklade, förutom med undantag av så kallade antivirala läkemedel att användas vid en pandemi. Läkemedelsförsörjningen är internationaliserad vilket kan medföra en extra sårbarhet. hade ett ansvar för läkemedelsförsörjning vid höjd beredskap och kriser men efter omregleringen 2009 avvecklades deras ansvar och något beslut om hur läkemedelsförsörjningen skall fungera framöver har inte fattats. På grund av hotbilden under det byggde upp beredskapslager med sjukvårdsförnödenheter för hälso- och sjukvården. Bland annat fanns läkemedel avsedda för en krigssituation samt vissa läkemedel för att klara återstående fredssjukvård under höjd beredskap. Uppbyggnaden avslutades –96. gjorde i samverkan med Försvarsmakten en skadefallsstudie utifrån den förändrade hotbilden och med denna studie som grund beslutade att reducera beredskapslagringen. lagrar endast sällan använda antidoter och vissa vacciner. har ett visst lager rörande pandemi och smittskydd men utöver detta finns ingen beredskapslagring av läkemedel i statlig regi. planeringsunderlag för civilt försvar visar att Försvarsmakten är starkt beroende av den civila hälso- och sjukvården för sin medicinska förmåga. Fram till omregleringen av apoteksmarknaden åtog sig genom ett verksamhetsavtal med staten att på affärsmässiga grunder fullgöra uppgifter inom totalförsvarets läkemedelsförsörjning. I utredningen som låg till grund för apoteksreformen framfördes att aktörerna på den omreglerade marknaden skulle ha intresse av att på affärsmässiga grunder fullgöra uppgifter inom totalförsvarets läkemedelsförsörjning. Utredningen ansåg att Försvarsmakten och andra berörda myndigheter borde upphandla tjänsterna. Det ansvar hade vid kris eller höjd beredskap har dock efter omregleringen inte ålagts någon annan aktör och inte heller har det skett någon upphandling i enlighet med utredningens intention. I den nationella risk- och förmågebedömningen konstaterar MSB att är fortsatt beroende av import av läkemedel. inhemska produktion av läkemedel är liten och inga vacciner produceras nationellt. har apotek, sjukhus och grossister minskat sin lagerhållning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps samt bedömning är att en gemensam ambitionsnivå borde upprätthållas när det gäller vilka hot borde ha beredskap för, samt vilka läkemedel och sjukvårdsmateriel som det är nödvändigt att ha tillgång till.
mot · H6021443 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett nationellt ansvar för att erbjuda yrkessvenska på distans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur valideringsutbildningar kan tillgängliggöras på distans med ett nationellt ansvar för att så sker och tillkännager detta för regeringen. I lever ca 300 000 utrikes födda akademiker med minst tre års högskoleutbildning. De utgör drygt en femtedel av alla akademiker. Bland de utrikes födda har akademiker lättare att få jobb än de med lägre utbildning, men jämfört med inrikes utbildade är deras sysselsättning betydligt lägre. 84 000 utrikes födda akademiker i arbetsför ålder är inte sysselsatta och 45 000 arbetar inte i yrken som är i nivå med deras utbildning. Av dessa har 8 500 jobb som inte kräver gymnasieutbildning. Beräkningar i en rapport från visar att om utrikes födda akademiker skulle ha samma sysselsättningsgrad och arbetslöshet som inrikes födda akademiker och om en lika stor andel av de utrikes födda som de inrikes födda arbetade i yrken som motsvarade deras utbildning, skulle 34 000 fler personer vara sysselsatta och 28 000 färre vara arbetslösa. De ökade skatteintäkterna och minskade kostnaderna för arbetslöshetsersättning och försörjningsstöd skulle förstärka de offentliga finanserna med . Dessutom skulle arbeten med lägre kompetenskrav frigöras för andra grupper.
mot · H6021444 · 2018-11-28 00:00:00 — Avveckling av landsting som huvudman för offentlig vård ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård och tillkännager detta för regeringen. Det höjs inga politiska röster mot skattefinansierad vård i . Däremot ska världens högsta skattetryck bekosta världens bästa sjukvård, men det är ännu bara en målsättning. Genom att släppa in nya vårdgivare på marknaden skapar vi en konkurrens som leder till kortare vårdköer, effektivare beslutsgångar och ökad effektivitet i vården. Men grundproblemet kvarstår. Landstingens existensberättigande bygger på att politiker ska planera och styra vårdens utformning istället för att patienternas efterfrågan och yrkesutövarnas kompetens är avgörande. I har man beslutat att förstatliga sjukhusen och införa ett privat husläkarsystem med finansiering. Alla direktvalda politiker är borta från styrningen på alla nivåer under hälsovårdsministern. Makten har flyttats till patienterna och deras behov av sjukvård. Det exemplet borde också följa. Då skulle vi även på allvar komma tillrätta med de stora likvärdighetsproblem som finns i där vård erbjuds i vissa landsting men i andra inte alls. Genom att flytta huvudmannaskapet för sjukvården till staten får vi också en koncentrerad organisering av vården och våra 21 landsting behöver inte längre 21 olika uppsättningar politiker, tjänstemän och it-system. Därmed kan resurserna användas där de gör mest nytta: hos patienterna. Vi måste tänka nytt, sätta ribban högre för vården i och skapa nya traditioner – mindre byråkrati och mer vård . Låt oss börja med att göra en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård.
mot · H6021445 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. En av de stora komparativa fördelarna med att vara bosatt utanför storstäderna är att man ofta kommer närmare stora naturvärden. I detta ligger en stor potential för den framtida befolkningsutvecklingen för landsbygd och glesbygd. Att kunna förverkliga drömmen om det naturnära boendet är för många avgörande för valet att bosätta sig utanför storstäderna. Att exempelvis få möjlighet att bygga sin bostad i ett sjönära läge skulle sannolikt öka utflyttningen från städerna, vilket vore ett sätt att balansera den väldigt starka urbaniseringen. Dagens omfattande strandskyddsreglering är det i särklass största hindret för att bygga bostäder i sjönära läge och utgör därmed ett stort hinder för nybyggnation i hela . Dagens reglering är dessutom en påtaglig och problematisk inskränkning av fastighetsägares äganderätt. Omfattningen av stränder och kustlinjer i uppgår till . Det är tydligt att dagens regelverk som utgår från att dessa områden av vårt land, förutom med vissa undantag, ska vara skyddade från nybyggnation är ohållbart om vi vill verka för goda och attraktiva möjligheter att leva och verka i hela . Ett bättre system än dagens omfattande strandskydd är att införa ett inverterat strandskydd. Det skulle innebära att huvudregeln är att det är tillåtet för fastighetsägare att bygga i strandnära läge men att kommunerna ska ges möjlighet att införa strandskydd.
mot · H6021446 · 2018-11-28 00:00:00 — Fler statliga jobb på mindre orter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att inte fler statliga jobb flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna och tillkännager detta för regeringen. Ända sedan myndighetsutlokaliseringen har det varit en bärande politisk idé att statliga arbetstillfällen ska vara fördelade över landet och inte bara finnas i . blir det mer och mer uppenbart hur flertalet statliga förvaltningsmyndigheter väljer att bedriva ett eget centraliseringsarbete och flytta tidigare utlokaliserade tjänster tillbaka till storstadsregionerna. Det går stick i stäv med de politiska intentioner som ligger bakom tanken med utlokaliseringen av statliga jobb. har över 7 500 statliga jobb skapats i , motsvarande tillväxt av statliga jobb har inte skett i resten av landet. Den senaste raden av exempel återfinns bland annat i Skatteverkets omlokalisering och sammanslagning av verksamheter. Totalt handlar det om 510 jobb som flyttas från mindre till större orter. Enskilda statsråd gömmer sig ibland bakom formuleringen att det är myndigheterna själva som bär ansvar för hur man väljer att organisera sin verksamhet. Faktum kvarstår dock, lika tydligt som det stadgas i RF 2:6, regeringen styr riket. Eftersom flertalet förvaltningsmyndigheter nu så uppenbart väljer att organisera sig på ett sätt som går emot de politiska intentioner som varit vägledande för utlokaliseringen bör regeringen förtydliga sin styrning av våra förvaltningsmyndigheter. Det bör därför ges regeringen till känna att man ska återkomma till med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att fler statliga jobb inte flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna.
mot · H6021447 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hastighetssänkningar på större vägar utan mitträckesseparering och tillkännager detta för regeringen. lanserade åtgärder för hastighetsanpassningar i länsvisa rapporter. Där framgår tydligt att framförallt landsbygdslän får sänkta hastigheter på en lång rad viktiga riksvägar där det inte finns mitträcken. På många av dessa platser finns ingen plan för att bygga mitträcken. Således handlar det om permanenta hastighetssänkningar /h. Många storstadslän påverkas knappt av hastighetsrevisionen eftersom man har ett vägnät som i stor utsträckning redan byggts om till mitträckesvägar. En generell hastighetssänkning likt den som föreslås vore kraftigt skadlig för länen utanför storstadsregionerna. Besöksnäring såväl som arbetspendling skulle drabbas hårt om hastigheterna sänktes. Det påverkar i grunden attraktiviteten i att leva och bo utanför storstäderna. Med anledning av detta bör ge regeringen tillkänna att se över möjligheterna att /h även fortsättningsvis ska bibehållas på vägar utan mitträcke där denna hastighetsgräns råder.
mot · H6021448 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansöka om medlemskap i , och detta tillkännager för regeringen. Fred och säkerhet byggs inte genom isolation. Fred och säkerhet byggs tillsammans med andra, genom både militärt och civilt samarbete över gränser. Säkerhets- och försvarspolitiken möter otroligt komplicerade hinder, hot och utmaningar som ställer höga krav på koordination och expertis på många olika områden, som mindre länder inte kommer att ha råd att upprätthålla på egen hand. Globala kriser är mer mångfacetterade. Naturkatastrofer, cyberhot, krig och väpnade konflikter innebär nya och större utmaningar som vi behöver möta tillsammans. lever i en värld med gemensamma problem och där vi i allt högre utsträckning är beroende av varandra. Denna värld kräver nya lösningar för , där vi måste vara redo att agera, både på hemmaplan och långt borta, tillsammans med andra och inte längre själva. Samarbete med andra är en grundbult, och Nato borde vara det naturliga samarbetet för oss. De senaste årens utveckling i och världen förändrar inte den analysen, utan förstärker bara argumenten för behovet av att bygga gemensam säkerhet. Säkerheten i norra och är tydligt kopplat till Nato, och Natos ställning i regionen skulle kraftigt stärkas av både ett svenskt och ett finskt medlemskap i . deltar redan i gemensamma militärövningar tillsammans med Natomedlemmarna och vi borde ta steget till fullvärdigt medlemskap.
mot · H6021449 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen vad gäller inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning för studiemedlets bidrags- och lånedel och tillkännager detta för regeringen. Fribeloppet är den maximala inkomst en student får erhålla utan att förlora sitt studiemedel. Fribeloppet har tidigare höjts i flera steg men är fortfarande på en tämligen låg nivå. Många studenter klarar utan problem av att arbeta vid sidan av sina studier men tvingas i och med fribeloppets låga tak att tacka nej till jobbpass och måste planera sommarens studieuppehåll noga för att inte arbeta för många veckor på sommarjobbet. Att studenter tvingas tacka nej till arbete är givetvis inte önskvärt. Fribeloppet skickar signalen till studenter att flit och slit inte lönar sig. Det är fel, de studenter som vill ta ett större personligt ansvar för sin försörjning, arbeta och tjäna extra pengar vid sidan av sina studier skall uppmuntras till att göra det, inte bestraffas. Ett arbete vid sidan av studierna ger inte bara en större frihet och mer pengar i plånboken, det ger också en värdefull koppling till arbetsmarknaden och ökar studentens möjlighet till arbete efter avslutad examen. Vidare omfattar fribeloppet även inkomst av kapital, något som drabbar de studenter som genomfört en bostadsförsäljning extra hårt. Det är inte rimligt att de studenter som genomfört en bostadsförsäljning ska få indraget studiemedel. Fribeloppet leder alltså inte enbart till färre arbetade timmar bland studenter, det leder också till onödiga och hämmande inlåsningseffekter på bostadsmarknaden. Det kan finnas en poäng med att det finns någon form av fribelopp för studiemedlets bidragsdel, dock bör det inte gälla inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning och för studiemedlets lånedel bör inkomstprövningen helt tas bort. Att ta ett personligt ansvar, jobba extra och anstränga sig måste löna sig även för studenter.
mot · H6021450 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att reformera barnbidraget till ett studiebidrag fr.o.m. den dag då barnet omfattas av skolplikten, och detta tillkännager för regeringen. Det är det allmänna barnbidraget infördes i . Bidraget är ett led i utvecklingen av den moderna välfärdsstaten och syftade till att ge alla barn bättre förutsättningar, oavsett sina föräldrars bakgrund. vet vi att, oavsett barnbidrag eller inte, det är allt för många barn som ärver sina föräldrars utanförskap. För att ge barnbidraget rollen att kunna lyfta barn ut ur utanförskap borde barnbidraget reformeras till ett studiebidrag, och således endast betalas ut till föräldrar vars barn närvarar och får accepterade resultat i undervisningen, från och med då barnet omfattas av skolplikten. På många sätt är ett av världens mest fantastiska länder. Här kan vem som helst bli vad som helst, i teorin. I praktiken ser det däremot annorlunda ut. Krav, förväntningar och kultur hemifrån spelar ofantligt stor roll för hur det går för oss i livet. Utanförskap går allt för ofta i arv, men så ska det inte behöva vara. Alla barn förtjänar att omges av höga förväntningar. Inget barn ska behöva ärva sina föräldrars utanförskap. En reformation av barnbidraget till ett studiebidrag skulle vara ett incitament för föräldrar som inte har en studiebakgrund att ställa krav på och uppmuntra sina barn att prioritera skolan. En reformering av barnbidraget skulle troligtvis ha mest positiva effekter i familjer som befinner sig i en socioekonomiskt utsatt situation och genom att koppla bidraget till ett krav kan barnbidraget äntligen uppfylla sitt egentliga syfte, att lyfta barn, oavsett förutsättningar, ur utanförskap.
mot · H6021451 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddet behöver reformeras för att främja bostadsbyggande i hela och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet behöver reformeras. upplever kommunerna strandskyddets regler som oförutsägbara, strandskyddets tolkningar är olika sett över landet och uppfattningen om att strandskyddet hindrar bostadsbyggandet och utvecklingen går inte att ta miste på. Ett borttagande av det generella strandskyddet är ett första steg framåt i arbetet för fler bostäder och tillväxt i hela . Strandskyddet har ett gott syfte och att helt ta bort det vore enligt många att svika kommande generationer, men utformning och oliklydande tolkningar av nuvarande strandskydd ger upphov till berättigad och omfattande kritik. lider av akut bostadsbrist, i stora kommuner liksom i små kommuner, och hämmas markägare att använda sin mark och bygga i attraktiva lägen, kommuner hindras att tillåta markägare att exploatera lönsamma vattennära områden. har en areal på 667,69 km² varav land är 634,02 km² Vattenarealen uppgår till 33,67 km² uppdelat på otaliga små sjöar och vattendrag med fantastiskt laxfiske samt en kustlinje mot Gullmarn, hav, enda tröskelfjord och även nationens första skyddsområde. Folkmängden uppgår till 10 467 människor som bor uppdelat på 16,51 km² per invånare. Det finns onekligen plats för utveckling i denna dramatiskt natursköna kommun, närmaste nöjescentrum, men bygglov på bygglov stoppas pga strandskyddet. Därmed minskar också allmänhetens tillgång till dessa vackra sjöar och vattendrag, mellan hav och fjäll, eftersom byggnation även möjliggör bättre och lättare tillgänglighet. Bristen på bostäder går att lösa i byggnadsvilliga kommuner. Utvecklingen på den innovativa och tillväxtvänliga landsbygden går att få igång. Men det kräver flera rejäla och verkningsfulla insatser. Strandskyddet bör därför reformeras i grunden. bör uppnå en mer balanserad och flexibel lagstiftning som skyddar stränder och natur där det är som viktigast, som de generella restriktionerna tas bort. Kommunerna ska vara ytterst ansvariga för att fatta beslut om strandskydd. Strandskydd om respektive utvidgat strandskydd om ska endast gälla för av kommunerna utpekade sjöar och vattendrag och detta utvidgade strandskydd ska endast komma i fråga då det behövs för att skydda speciella naturvärden och säkerställa strandskyddets syften.
mot · H6021452 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa förutsättningar för i att bli ett nationellt skogsvetenskapligt centrum och tillkännager detta för regeringen. I grundades ett kulturhistoriskt museum med ansvar för skogs- och skogsbrukshistoria i . drivs det i bolagsform och ägs av kommun () och Region (). Museet arbetar med insamling, dokumentation, utställningsverksamhet och forskning på området skogsbruk och flottning. Vidare arbetar man med information och pedagogisk verksamhet med bland annat organiserade skolbesök. Ett särskilt fokus sätts på insatser för att kommunicera och marknadsföra skogens roll i framtidens genom museets ägardirektiv. i är öppet året runt, med specialutbildad personal, och huserar samlingar, arkiv och forskning inom skogsbrukshistoria. Till utställningen hör en av få stora, historiska skogsmaskinsamlingar, vars innersta kärna härstammar från SCA, liksom ett i museivärlden unikt dendrokronologiskt laboratorium med tillhörande forskning på internationell nivå. Museet fick ett tillskott 2006 av unika samiska samling som består av cirka 2 500 samiska föremål såsom bruksföremål, äldre samisk litteratur, konst och textilier. Dessutom återfinns unika skalbaggssamling på i . Samlingen innehåller ca 2 000 skalbaggar. har nära samarbete med kringliggande organisationer och institutioner såsom , diverse skogsbolag, Skogtekniska klustret, , och . För i allmänhet och i synnerhet både har och kommer den fortsatta skogsnäringen att spela en stor roll. i utgör en viktig brygga mellan vårt historiska arv och vår framtid inom just skogsnäringen. Förhoppningen är att museet utvecklas till ett nationellt skogsvetenskapligt centrum där nutid och framtid kan mötas.