mot · H602669 · 2018-11-22 00:00:00 — (SOU 2016:32) konstaterar att klimatförändringar med ökad nederbörd, mildare vintrar och mer nederbörd ökar påverkan på vattendrag och vattentäkter i form av organiskt material och föroreningar. Även tillgång och kvalitet på grundvattnet kan påverkas. På sina håll kan också vattenbrist uppträda framför allt i landets sydöstra delar, på och . Vattenbrist var något som också blev mycket påtagligt just i dessa delar av landet . Mätningar från geologiska undersökning (SGU) visar att situationen inte är lika allvarlig 2018 som i stora grundvattenmagasin. Detta p.g.a. riklig nederbörd och vinter 2017/2018. I framför allt de små grundvattenmagasinen blev däremot nivåerna låga och mycket under det normala i hela , i västra och södra samt delar av . presenterade 2015 sitt slutbetänkande där man i uppdraget hade att utvärdera områden av riksintressen i . Riksintressen gäller geografiska områden som har utpekats därför att de innehåller nationellt viktiga värden och kvaliteter. Utredningen föreslår bl.a. att grundvattenförekomst kan bli ett nytt riksintresse. delar den bedömningen och förväntar sig att regeringen också kommer att verka för en sådan lagändring. är inga dricksvattenförekomster riksintresseklassade. Endast själva anläggningarna för dricksvatten kan klassas som riksintresse. Vi anser att både grund- och ytvattenförekomster av stor betydelse för dricksvattenförsörjningen bör kunna riksintresseklassas. anser att skyddet för vår dricksvattenförsörjning bör stärkas och att det bör bli ett riksintresse i likhet med t.ex. områden med höga natur- och kulturvärden. är exempelvis en av viktigaste reserver av rent vatten och utsatt för en rad miljöhot såsom gruvbrytning och pågående skjutövningar av militären vilket kan komma att påverka vår tillgång på rent dricksvatten . Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning i som möjliggör att grund- och ytvattenförekomster av stor betydelse för dricksvattenförsörjningen ska kunna bli klassat som riksintresse. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Stärk det globala rättsskyddet för natur och miljö Naturen behöver ett starkare rättsligt skydd. motionerade i om införandet av en internationell konvention för att förbjuda brott mot naturen (ekocid). Genom att göra ekocid till ett brott i enlighet med den s.k. Romstadgan skulle brott mot miljön få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och kunna lagföras vid i (ICC). Behoven av att skydda miljön rättsligt har ökat . Fallen är tyvärr många av storskaliga ingrepp på miljön som skadat ekosystem och livsmiljöer för oöverskådlig tid. Gruvbolag, skogsskövlare, fossila energibolag och andra exploatörer kommer lätt undan. Kvar blir en förödd miljö och omfattande kostnader som får bäras av hela samhället. En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg i att stoppa detta och utkräva ansvar från de som utarmar miljön. Särskilt stor betydelse skulle en internationell lag om ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. Glädjande nog har ICC meddelat att domstolen ska börja ta sig an miljömål. Det är ett viktigt steg framåt och innebär att vissa miljöfall kan tas upp i domstolen inom ramen för brott mot mänskligheten. Det är bra, men ännu bättre vore en renodlad ekocidtillämpning där alla fall med omfattande miljöförstöring, även om de inte är direkt kopplade till människors välfärd, skulle vara åtalbara. Det skulle skicka en viktig signal om att förstörelse av naturen i sig är ett brott. bör inom FN och EU verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen Amineh Kakabaveh (V)