mot · H6022923 · 2018-11-30 00:00:00 — Liberal integrationspolitik: Stärk indviden och motverka parallellsamhällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att integration kräver ett tydligt fokus på jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och försörja sig själva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en arbetsmarknad som öppnas för fler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyanlända akademikers inträde på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av vuxenutbildning och validering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta vara på nyanländas potential som företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om längden på etableringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på deltagande i etableringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om språkets betydelse för integrationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på deltagande och resultat i sfi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kontrollstation efter 52 veckors sfi-studier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om språkets roll för att nyanlända barn/barn till nyanlända ska klara skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förskolans roll för alla barns språkutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans roll för alla elever, även de som kommit hit, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen att det ska löna sig att arbeta i förhållande till att leva på bidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om motprestation för försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa parallellsamhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga sin framtid i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedersrelaterat våld och förtryck begränsar människors frihet och måste bekämpas genom hårdare straff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedersrelaterat våld och förtryck begränsar människors frihet och måste bekämpas genom utvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett stopp för nya religiösa friskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det svenska medborgarskapet, vikten av kunskaper i svenska och om det svenska samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapet för barn som föds i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka barns rättigheter och medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilsamhällets viktiga roll i integrationsarbetet där framför allt de större aktörerna kan spela en avgörande roll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inga offentliga medel ska gå till att främja odemokratiska organisationer eller föreningar som motverkar integration och jämställdhet eller vår liberala och demokratiska samhällsmodell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om diskrimineringslagens tillämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i diskrimineringslagen tydliggöra gränsen mellan religionsfrihet och likabehandling av kvinnor och män samt flickor och pojkar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadssegregation och vikten av mer blandande boendeformer även i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera EBO-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att motverka trångboddhet inklusive ett ökat samarbete mellan fastighetsägare och det offentliga för att motverka svarthandel med hyreskontrakt och andrahandsuthyrning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör ge sina bostadsbolag befogenhet att bli byggherre för projekt där nya bostadsrättsfastigheter eller ägarlägenheter byggs i utsatta områden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända tidigt ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö, och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett öppet land. Här ska människor som behöver skydd undan förtryck kunna få en , och här ska skickliga yrkespersoner vara mer än välkomna att bidra med sin kompetens. Invandring har gjort bättre, smartare och rikare. Men en liberal migrationspolitik kräver regler, fungerande integration och höga förväntningar på personligt ansvarstagande för den som kommer hit. Det har inte . En stängd arbetsmarknad och stelbenta system gör integrationen lång och svår. Barn växer upp omgivna av vuxna som saknar jobb och inte talar svenska. Många flickor och pojkar utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Parallellsamhällen växer fram och otryggheten, bristande barnrättsperspektiv och ojämställdheten gror i utsatta områden. Ofriheten biter sig fast. Istället för att öppna arbetsmarknaden för den som saknar lång utbildning eller kontakter hålls människor kvar i ett bidragsberoende som riskerar att gå i arv. För dem som får stanna i måste invandringen bli mer än att resa över gränsen. Fler måste snabbare lära sig svenska, och alla barn – även de som kommit hit – måste få en chans att klara skolan. Civilsamhällets kraft i både mottagande och integration ska bättre tas tillvara. En liberal integrationspolitik ger var och en de verktyg som behövs för att växa, försörja sig själv och fullt ut delta i det svenska samhället. Det handlar om jobb, språk, och utbildningen men stannar inte där. Liberal integrationspolitik handlar också om att befästa de demokratiska, jämställda och sekulära värderingar som präglar vårt land. Det handlar om att motverka parallellsamhällen som bland annat tar sig uttryck i hedersrelaterat våld och förtryck. Den som med hot och hat hindrar andra att leva i frihet ska aldrig mötas med tolerans. har liberaler kämpat för kvinnans frigörelse. Det har handlat om rösträtt, rätten till utbildning, egen försörjning, rätten till sin egen kropp och egenmakt över sin sexualitet. Helt enkelt rätten att välja sitt eget liv. En självklar del av vår integrationspolitik är därför att vara kompromisslösa när det gäller kampen för jämställdhet, barnrättsperspektivet och individens frihet. Vi viker inte undan för vare sig självutnämnda moralväktare eller vänsterns kulturrelativism. Det krävs en rad nya budgetsatsningar och prioriteringar för en sammanhållen integrationspolitik. Dessa budgetsatsningar beskrivs närmare i Liberalernas budgetmotion. Integration med tydligt fokus på jämställdhet Samma rättigheter och skyldigheter ska gälla alla flickor och pojkar likväl som kvinnor och män som bor i vårt land. Att som nyanländ komma till ett land där jämställdhet mellan könen är centralt och tilltron till staten liksom individualismen är stark är inte alltid enkelt och just därför behöver samhällets signaler vara mycket tydliga. Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själv och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Ingen människa ska av sin omgivning hindras att utöva de självklara rättigheter och möjligheter som gäller lika för alla i hela landet. För oss liberaler är det självklart att det behövs en integration med ett tydligt fokus på jämställdhet och barnrättsperspektivet. Alla integrationsåtgärder ska ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv vilket måste krävas av alla relevanta aktörer. Och kvinnor har en central roll i integrationsarbetet. När nyanlända kvinnors frihet växer genom egen lön och ett eget jobb ökar hennes självständighet i förhållande till både samhälle och partner, som integrationen av hela familjen stärks. Språket är vägen in i det svenska samhället – både för flickor och pojkar och kvinnor och män. Den kvinna som lär sig svenska kan både gå till läkaren själv och lättare få ett jobb. Fler kvinnor måste snabbare få lära sig svenska och därför föreslår vi bland annat obligatorisk språkförskola för nyanlända barn (se mer nedan) samt åtgärder för att även föräldralediga ska lära sig svenska. Kommunerna ska åläggas att anordna kurser i svenska för föräldralediga, till exempel inom ramen för öppna förskolan. Att delta i svenskundervisning ska vara en relevant motprestation för att få försörjningsstöd. Arbetsförmedlingen måste ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Fler insatser krävs för att både lågutbildade och högutbildade kvinnor snabbare ska komma i jobb. Vårdnadsbidraget bidrog till att kvinnors arbetsmarknadsintroduktion försenades och ska inte återinföras och det är positivt att föräldraförsäkringen för nyanlända har begränsats för att öka incitamenten att komma in på arbetsmarknaden. En av vår tids viktigaste jämställdhetsfråga likväl som barnrättsfråga handlar om att intensifiera arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, vilket närmare presenteras i Liberalernas särskilda motion som hanterar hedersrelaterat våld och förtryck. Jobb och egen försörjning ger individen frihet Att ha ett jobb och egen försörjning ökar människors frihet. blir arbetsmarknaden i alltmer tudelad. En ny arbetslöshet växer fram där många inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden överhuvudtaget. De flesta har låg utbildning, många är utrikes födda. Trots att det råder högkonjunktur – och därmed stor arbetskraftsbrist – är det alldeles för få av de nyanlända som har ett riktigt jobb med egen lön efter avslutad etablering. De rödgröna har fortsatt löst problemet med att gömma undan människor i åtgärder och låtsasjobb, till exempel extratjänsterna, som allt för sällan leder till anställning och riktiga jobb. Endast 39 personer (6,) som var födda utanför fick jobb efter att ha haft en extratjänst 2017. Siffror från visar att hade ett riktigt jobb utan stöd efter etableringstidens slut (2017:1961). Och enligt Arbetsförmedlingen fick endast en knapp procent av de nyanlända ett osubventionerat arbete . Liberalerna är kritiska till att det under föregående mandatperiod inte vidtogs nödvändiga reformer för att fler ska komma i jobb och få en egen försörjning, trots att , , , och tydligt pekat på att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. Vår arbetsmarknad måste öppnas upp för fler, även för dem med låg utbildning, annars riskerar generationer hamna i utanförskap. Det måste bli billigare och enklare att anställa. Nyanlända behöver lära sig svenska och få möjlighet till utbildning men många kommer inte kunna sitta i skolbänken och ta igen en utbildning de aldrig fick som barn. Vi liberaler vägrar att hänvisa dem till låtsasjobb, bidrag och utanförskap. Vi vill i stället ge dem chansen att få ett jobb och en lön att leva på. Liberalerna har länge drivit frågan om inträdesjobb, en ny anställningsform som gör det både billigare och enklare att anställa. Vi vill också utveckla RUT-reformen som bidragit till att framförallt utrikes födda kvinnor fått jobb med egen lön. För mer detaljerade förslag om en öppnare arbetsmarknad hänvisas till Liberalernas motion i ämnet. De offentligfinansiella effekterna av inträdesjobb och utvecklad RUT-reform redovisas i Liberalernas budgetalternativ , varför något formellt yrkande inte läggs här. Nyanlända som kommer med utbildning och yrkeskunskaper måste snabbt tas tillvara. måste kartläggning kunna ske av den asylsökandens utbildning och kompetens. För dem som får uppehållstillstånd behövs effektivare insatser för kompletterande utbildningar och en smartare introduktion i arbetslivet. Det kan handla om att mer av svenskundervisningen är verksamhetsförlagd och varvas med praktik. Snabbare validering av människors kompetens är centralt och kan bidra till att nyanlända kommer snabbare i jobb som det är det en komplex verksamhet som kräver särskild uppmärksamhet. Det behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem som också är tillgängliga i hela landet på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Fler vägar behövs för att snabbt få in nyanlända akademiker på arbetsmarknaden. Universitet och högskolor måste ges förutsättningar att bedriva kompletterande utbildningar t.ex. för att snabbt ge vårdpersonal den kompletterande utbildning som de behöver. Vi ser gärna mer av insatser som Tekniksprånget och Jobbsprånget som riktar sig till nyanlända akademiker som ingenjörer, naturvetare, ekonomer. Vuxenutbildning och lärlingsanställningar behöver långsiktigt stärkas. Vuxenutbildning är viktigt både utifrån möjligheten att byta yrkesbana och som port in till det svenska yrkeslivet för nyanlända. De som läser på vuxenutbildningen är en mycket heterogen grupp vilket kräver att vuxenutbildningen i högre utsträckning måste utgå från varje individs behov. Kvaliteten i undervisningen, både vad gäller grundläggande vuxenutbildning och gymnasienivå, måste förbättras långsiktigt liksom lärarbristen. Lärlingsanställningar är effektiva sätt att komma i arbete men det krävs att kommuner verkligen satsar på att utveckla samarbetet mellan vuxenutbildningen och lokala företag. Yrkesutbildningar spelar en viktig roll för att nyanlända ska komma i arbete. Vi vill införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Vi måste bli bättre på att ta tillvara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Företagandet måste ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället. Att starta och driva företag, till exempel inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång. Kommuner bör verka för att vara attraktiva företagarkommuner. Samarbete med exempelvis , Drivhuset och civila samhället är viktigt. Det ska vara enklare att starta företag och därför bör reglerna för att få F-skattsedel förenklas. De offentligfinansiella effekterna av ett antal av ovan förslag har långsiktiga budgetära konsekvenser som inte berör 2019 medan de förslag som har budgetära konsekvenser kommande budgetår närmare framgår av Liberalernas budgetalternativ , varför formella yrkande inte läggs här. Kortare väg till jobb Att snabba på vägen till jobb är avgörande både för individen och samhället. Om vi misslyckas blir fler hänvisade till bidrag som allt för ofta leder till ett långvarigt bidragsberoende och utanförskap som riskerar att gå i arv. är att alla nyanlända ska vara i etablering när istället borde vara att så snabbt som möjligt komma i jobb, särskilt med tanken på rådande högkonjunktur. Vi vill se ett system som är mer flexibelt och som anpassas efter individens behov och förutsättningar och som har ett betydligt tydligare fokus på att korta etableringstiden. Förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka. Allt för få deltar i samhällsorienteringen liksom i sfi-studier. Se mer nedan under sfi-avsnittet. Rutinerna kring rapportering av frånvaro måste skärpas. behöver kommunerna, som ansvarar för sfi och samhällsorientering, inte skriva under den enskildes månadsredovisning. Här finns det anledning att se över regelverket igen. Kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning måste tydliggöras. Regler för hur länge en person kan vara frånvarande utan att ersättningen sätts ner är ofta för generösa. Till exempel har en person rätt att behålla full ersättning vid frånvaro om den beror på sjukdom eller vård av barn . Vi anser att etableringsersättningen ska sänkas vid frånvaro på grund av t.ex. vård av barn till på samma sätt som det sker vid frånvaro från till exempel arbete eller aktivitetsstöd. Språket är biljetten in i det svenska samhället. Språket handlar om frihet och självbestämmande samt om makt över sitt eget liv. Det handlar om att barn och unga ges rätt förutsättningar att klara skolan. Att kunna få ett jobb och egen lön. Att kunna delta i samhället. Liberalerna har länge drivit frågan om språkets betydelse för integrationen. föreslog vi språktest för medborgarskap men partier, från vänster till höger, kritiserade oss. Vi fortsätter enträget lyfta svenska språkets betydelse för individen och för samhället. måste svenskan komma in vilket bland annat också föreslås i (2018:22). Och för att kunna delta i samhället som en aktiv medborgare vill vi införa ett språk- och samhällsprov för medborgarskap. Skolinspektionen har i en särskild granskning visat på att sfi-undervisningen har kvalitetsproblem. får eleverna samma lektionsupplägg och samma arbetsuppgifter oberoende av sina bakgrundskunskaper. De standardiserade uppläggen gör att studierna fortfarande tar vilket försenar många nyanländas entré på arbetsmarknaden. Ett annat problem som Skolinspektionen uppmärksammat är bristen på uppföljning av huvudmannen. Det behövs ett kvalitetslyft vad gäller sfi – både av kommunala och fristående aktörer. Kommunerna måste ta ett större ansvar för att följa upp sfi-undervisningen när det gäller kvalitet och resultat. Skolinspektionen måste fortsatt granska verksamheten. Sfi måste anpassas ännu bättre utifrån varje individs kunskaper och förutsättningar. En akademiker har ofta helt andra förutsättningar att ta till sig ett nytt språk än någon som inte gått klart . Det måste också vara möjligt att plugga sfi , och . Här behövs mer kommunsamverkan eftersom mindre kommuner kan ha svårt att erbjuda ett brett och flexibelt sfi-utbud. ska nyanlända läsa i genomsnitt sfi , vilket borde kunna ökas för att korta tiden och förbättra resultaten. Det måste bli enklare att läsa sfi med yrkesinriktning (sfx) i kombination med kompletterande utbildningar. Även här måste fler kommuner samverka för att kunna erbjuda en bredd men kommunerna måste också i större utsträckning beakta näringslivets behov av arbetskraft med relevanta språkkunskaper. Det nationella och regionala ansvaret för distans- och yrkesinriktad sfi-undervisning framför allt när det gäller bristyrken behöver stärkas men även kommunernas ansvar för yrkesinriktad sfi tydliggöras. Vi ser gärna att digitala språkverktyg utvecklas och används. Målet bör vara en digital plattform med pedagogiska tjänster som är tillgängliga för alla nyanlända. Det behövs långsiktiga insatser för att öka andelen behöriga sfi-lärare. På kort sikt och på nivå krävs kreativa lösningar som kan handla om att anställa lärare som pensionerats. Incitamenten för att jobba längre upp i åldrarna måste öka. Eftersom det behövs sfi-undervisning på flexiblare tider borde det vara möjligt att jobba extra som sfi-lärare om man har relevant behörighet. Tydliga krav ska också ställas på individen. Det behövs ett ökat fokus på deltagande men också på resultat. Det räcker inte att bara delta och sitta av tiden i klassrummet. En individ ska inte kunna tacka nej till erbjudet arbete med hänvisning till studier om personen ifråga efter inte påvisar studieresultat. Vi vill också införa en kontrollstation efter 52 veckors sfi-studier. Om endast begränsade resultat uppnåtts då ska man istället ut i jobb eller praktik. Det är betydligt bättre att befinna sig i ett sammanhang där man tränar svenska än att sitta i skolbänken utan resultat. Här behövs också ett tydligt jämställdhetsperspektiv. För en del kvinnor kan det handla om att familj och omgivning accepterar sfi-studier men inte praktik eller jobb. Samhällets aktörer måste vara tydliga med att både kvinnor och män förväntas försörja sig själva och då måste det också finnas kunskap om de faktorer som utgör hinder för kvinnors deltagande. Det kan till exempel handla om att vissa kvinnor lever i en hederskontext. För en del kan det vara betydligt bättre att lära sig svenska på jobbet istället för att sitta i en skolbänk. Därför behöver kommuner i större utsträckning erbjuda yrkessvenska kopplat till det lokala näringslivet. Det finns lokala bra initiativ där företag tillsammans med kommunen ser till att anställda kan plugga enkel yrkessvenska på arbetsplatsen. Kommuner ska åläggas att anordna kurser i svenska för föräldralediga, till exempel inom ramen för öppna förskolan. Den som får försörjningsstöd, även under föräldraledighet, ska läsa svenska annars dras försörjningsstödet ner. Att delta i sfi ska vara en relevant motprestation för att få försörjningsstöd. De offentligfinansiella effekterna av kvalitetslyft för sfi och andra språksatsningar redovisas i Liberalernas budgetalternativ , varför något formellt yrkande inte läggs här. Förskolan är bra för alla barns lärande och språkutveckling och fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska och som inte heller har föräldrar som är svensktalande. Barn som gått i förskolan och fått bättre språkutveckling har lättare att klara skolan. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanländas, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Vi vill införa en obligatorisk språkförskola för alla nyanlända barn/barn till nyanlända från . Barnen ska delta i förskoleverksamhet minst . Därtill vill vi stärka svenska språkets roll i förskolans läroplan. Förskolans läroplan ska liksom lyfta fram betydelsen av modersmålsstöd men läroplanen ska tydligare än betona barnets språkutveckling i svenska språket. Förskolan behöver också ha ett tydligare fokus på ett språkutvecklande arbetssätt. På samma sätt som görs inför förskoleklass bör alla kommunens barn bjudas in till ett aktivt förskoleval för att öka möjligheterna för föräldrar att välja förskola. Kommuner ska arbeta uppsökande för att få fler nyanlända barn/barn till nyanlända, oavsett ålder, till förskolan. De offentligfinansiella effekterna av att införa obligatoriska språkförskola samt satsningar på förskolans språkutvecklande arbetssätt redovisas i Liberalernas budgetalternativ , varför något formellt yrkande inte läggs här. Kunskap är biljetten vidare i livet och det är därför vi liberaler kämpar för en riktigt bra skola för alla barn, även de som kommit till . Även nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. De nyanlända ungdomar som kommer sent till måste ges tid att uppnå kunskapsmålen i svensk grundskola.