mot · H6021913 · 2018-11-29 00:00:00 — Vanliga familjer, som trots den negativa situationen utgör den absoluta merparten av de boende i utsatta områden, är de som drabbas hårdast. Samhället har lämnat dessa människor åt sitt öde. Självfallet finns det ett behov av olika sorters sociala insatser då dessa områden tenderar att vara socioekonomiskt utsatta. Sociala insatser blir dock i grunden verkningslösa när den grundläggande tryggheten saknas. Lösningen måste i första hand vara trygghet som säkras av de rättsvårdande insatserna, vilket sedan följs av andra åtgärder – inte tvärtom. Samhället måste återta kontrollen över sina förlorade områden och de hederliga människor som bor där måste ges en reell chans att bli en del av det svenska samhället. På detta sätt vill vi bana väg för de goda och konstruktiva krafterna. Men för att nå framgång krävs det att poliser finns tillgängliga när medborgarna behöver dem, att resurserna finns för att utreda brott snabbt och effektivt och en styrning som säkrar polisernas arbetsvillkor. 8.1 En effektiv och resursstark poliskår Den svenska polisen är en samhällsbärande yrkesgrupp som upprätthåller lag och ordning och skyddar vanliga medborgare. De förhindrar brott med sin närvaro i utsatta områden, de skyddar befolkningen från otrygghet och de sätter dem som skapar otrygghet bakom lås och bom. När terrordåd inträffar springer polisen mot den punkt som andra flyr från, de riskerar sina liv för att skydda folket från fara. De står upp för vad som är rätt. Polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället, landsbygd som storstad, och . Medborgare ska mötas av öppna polisstationer, även , och korta inställelsetider när de rapporterar in brottslighet. I det moderna folkhemmet är polisen en positiv del av vardagen för laglydiga medborgare. En grundläggande förutsättning för att vända trenden av fler brott, varav en minskande andel upp, och därmed vinna ett större förtroende för samhällets kapacitet att hantera brottslighet är en stabil och kompetent poliskår. Det är dessa män och kvinnor som först kommer i kontakt med brottsligheten och ofta dessutom de som utsätts för den. Polisyrket är i mångt och mycket unikt. Utbildningen leder till en specifik tjänst med en specifik arbetsgivare, som till syvende och sist utgörs av staten, med en avsaknad av privata alternativ. Ledningen är politiskt tillsatt och strejk vid inhumana och orimliga arbetsförhållanden är inte tillåtet. mening är att det krävs genomgående förändringar för att återupprätta polisyrkets status – en nödvändighet för att få fler att söka sig till och för att få dagens poliser att vilja stanna i sitt yrke. Ambitionen att fler brott ska utredas och upp innebär att det krävs en kraftig förstärkning av . Fler poliser är en förutsättning för att rättssamhället ska kunna bemöta hotet från den organiserade brottsligheten, stävja våldsamheterna i förorten och finnas tillgänglig för medborgarna. målsättning är att ytterligare 7 000 poliser, utöver tidigare utbildningsprogram, ska utbildas samt att ytterligare 1 500 civilanställda ska anställas . För detta ändamål krävs att tillförs . Satsningen utökas ytterligare och till respektive . föreslår därutöver att tillförs för att öka personalstyrkan hos Nationellt forensiskt centrum. 8.3 Kontinuerlig översyn, utbildning och anställning av poliser Antalet poliser har minskat , i absoluta tal men framförallt i förhållande till befolkningen. Sedan genomförde omorganisationen 2015 har i genomsnitt fler än två poliser lämnat yrket . Ingripandeverksamheten, de som rycker ut på 112-larm, är särskilt drabbade av avhoppen. har befolkningen ökat och fortsätter att öka, vilket har resulterat i att det relativa antalet poliser minskar kraftigt. För att säkerställa att dagens situation, med en kraftigt sjunkande polistäthet, inte ska återupprepas föreslår vi att det upprättas ett relativt rikttal om 250 poliser per hundratusen invånare. Poliser ska utbildas i den takt som krävs för att upprätthålla det relativa antalet. Fördelen med en sådan referensnivå är att det medför en långsiktig stabilitet för polisväsendet som därmed garanterat bibehåller sitt relativa antal även när befolkningsmängden ökar. Krav på lokal minimibemanning bör också utredas för att invånare på landsbygden inte ska mötas av stängda polisstationer och långa inställelsetider. Utöver arbetet med mängdbrott, organiserad brottslighet, våldsamheter i förorterna och ökad närvaro på landsbygden bör fokus även ligga på förstärkning av gränspolisen och arbetet för att hitta och avvisa eller utvisa illegala invandrare. 8.4 Ett mer attraktivt yrke I en undersökning av Novus, beställd av , , framgår att poliser själva upplever bristen på personal som den främsta orsaken till att uppklarningen av brott inte är högre, följt av organisationsförändringar och brist på personalresurser. är det allt fler poliser som slutar för att arbeta inom branscher där villkoren är bättre. Polisernas löner har släpat efter andra offentlighetsanställdas och detta är oundvikligen en av orsakerna till att många slutar parallellt med att yrkets status urholkas. I ett första led föreslår vi att tillförs för en riktad lönesatsning. Medan det är upp till arbetsmarknadens parter att exakt avgöra hur resurserna ska fördelas är syftet att denna satsning primärt ska gynna poliser i yttre tjänst, där lönerna är som lägst, samt för de som arbetar under obekväma arbetstider. En förstärkning av arbetsvillkoren och arbetsmiljön ökar inte bara incitamenten för fler kompetenta människor att söka till polisutbildningen, det medför även ett incitament för erfarna poliser som sagt upp sig att återvända till yrket. Återanställning av poliser utgör en viktig del i vår ambition att utöka antalet poliser, då nyanställda poliser är i behov av kollegor med erfarenhet från den dagliga polisverksamheten. Poliser i yttre tjänst har flertalet gånger uttryckt oro över att deras vapenarsenal inte duger för att möta exempelvis tungt beväpnade terrorister. Detta uppmärksammades inte minst efter terrorattacken på , då poliser larmade om att det saknades förstärkta skyddsvästar, ballistiska hjälmar, kommunikationsradio och utbildning för att hantera förstärkningsvapnet MP5. satsar därför specifikt på ett utrustningslyft om . Detta skulle medföra att polis inte skickas ut med bristande utrustning samt att en hög andel av tjänstgörande poliser i yttre tjänst både ges tillgång till samt är utbildade att använda förstärkningsvapen. Anslaget ska även användas för att kroppskameror successivt införs som en del av standardutrustningen för patrullerande polis. Polisens datasystem är i behov av en modernisering. För att säkerställa att brottsbekämpningen är så effektiv som möjligt behövs välfungerande tekniska lösningar. Att kan fortsätta digitaliseringsprocessen är vitalt, inte bara för brottsbekämpningen utan även för att förbättra servicen gentemot medborgarna. Vidare kommer det uppstå kostnader för till följd av förslag för att underlätta spaningsverksamheten. För detta ändamål anslår vi . kommer antalet poliser att öka kraftigt. Detta, tillsammans med ett antal straffskärpningar och bättre verktyg för genom bland annat en utökad kamerabevakning, kommer att leda till en högre belastning för och domstolar. Domstolar ska vara en plats där brottsoffer, deras anhöriga, vittnen och personal ska kunna känna sig trygga. I takt med att organiserad brottslighet blivit mer utbrett har också kraven på trygghet i domstolarna aktualiserats. Domstolar ska vara fredade från vapen och direkta eller subtila hot. Vittnen och målsäganden ska erbjudas att slippa möta tilltalade eller närstående till dessa i samband med rättegång. Målsägande och vittnen har alltid en utsatt position i rättsprocessen. Uppgifterna de lämnar är inte sällan förenade med obehag och rädsla för den egna säkerheten. utgör vittnesmål ett av de viktigaste bevismedlen för domstolarna. För att den svenska rättsstaten ska vara värd sitt namn är det nödvändigt att den kan skydda de som bidrar till att upprätthålla den genom sitt vittnesmål – både under rättegången och efter domen. För att personalförstärkningen inom ska kunna få full effekt krävs det även att flertalet myndigheter inom rättsväsendet får mer resurser. Även om antalet ärenden till minskat är myndighetens arbetsbörda fortsatt hög, till följd av bland annat en mer komplicerad brottslighet och stora förundersökningar. Arbetsbördan lär öka ytterligare till följd av kraven på fler poliser varpå behöver anställa mer personal för att kunna hantera den ökade belastningen. För detta ändamål föreslår att tillförs . Verksamheten för Domstolar påverkas starkt av utvecklingen för de övriga delarna i samhället. har det varit ett ökande flöde av inkomna mål vid domstolarna och prognoser visar på en fortsatt utveckling. Med övriga satsningar inom rättsväsendet kan antalet förväntas stiga ytterligare och därför tillförs Domstolar ytterligare . har föreslagit flertalet straffskärpningar, bland annat ett borttagande av ungdomsrabatten och mängdrabatten samt skärpta straff för sexualbrott, vapenbrott, människohandel och så vidare. Detta, tillsammans med våra satsningar för en mer effektiv poliskår, kommer att leda till att fler människor kommer att spendera på anstalt, vilket kommer kräva att stängda anstalter, där det är möjligt, öppnas. Det kommer även kräva en större utbyggnad av kapaciteten på befintliga anstalter samt en långsiktig strategi för att minska kostnaden per intagen. 8.11 Fler anstalts- och häktesplatser De straffskärpningar som genomförts kommer i etapper leda till att straffmassan, den totala utdömda fängelsetiden, utökas kraftigt. Detta kommer att innebära högre krav på Kriminalvårdens verksamhet för att undvika överbeläggning samt mer resurser. föreslår att Kriminalvården tillförs för att utöka antalet anstalts- och häktesplatser. Satsningen motsvarar cirka 120 fler häktesplatser och cirka 240 fler anstaltsplatser. Satsningen utökas ytterligare och till respektive . Vid utgången av 2021 motsvarar satsningen totalt cirka 720 fler anstaltsplatser och 420 fler häktesplatser. Svensk kriminalvård är dyrast i EU. Enligt Europeiska rådets årliga straffrättsliga statistik kostar en fånge i ett svenskt fängelse i snitt medan kostnaden i länder som , och ligger . är i en situation där en allt större del av fängelsepopulationen utgörs av utländska medborgare. För att kunna genomföra framtida kostnadsbesparingar för svensk kriminalvård vill vi därför utreda möjligheterna att hyra fängelseplatser i andra länder. Det ska delvis kunna användas för livstidsdömda, långtidsdömda eller utländska medborgare där det inte är möjligt att placera dem i ett fängelse i deras hemland, för att hålla nere kostnaderna, men även för att hantera tillfällig överbeläggning. Genom att säkerställa att det finns etablerade möjligheter att på kort sikt hyra platser i andra länder skapas även möjligheten att parera tillfälliga toppar med överbeläggning i svenska fängelser – vilket ger en mer hälsosam arbetsmiljö för personalen och en bättre rehabiliteringsmiljö för de intagna. Ett brott ska alltid medföra ett skyndsamt straff som står i proportion till brottets allvarlighet och överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet. Det är främst viktigt för att skipa rättvisa, ge brottsoffer upprättelse, upprätthålla respekten för lagen och undvika individuell rättskipning, men det handlar även om att avskräcka gärningsmannen och allmänheten från fortsatt brottslighet. Personer som döms för brott ska erbjudas stöd och hjälp för att bli hederliga medborgare, men det ska alltid föregås av ett proportionerligt straff. Det finns inget motsatsförhållande mellan rättvisa straff och att återanpassa brottslingar till ett laglydigt liv. Liksom tidigare förespråkar kraftigt höjda straff för framförallt vålds- och sexualbrott men även generellt sett för brott mot person, inbrott och brott som har med organiserad brottslighet att göra. Höjda straff är inte bara rätt utifrån ett moraliskt perspektiv. Det medför även ökade möjligheter för rättsväsendet att till exempel häkta och därmed hålla farliga personer inlåsta i väntan på rättegång, ökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel med mera. Kännbara konsekvenser för denna sorts brottslighet är inte bara viktigt för att brottsoffren ska få upprättelse utan även för att de som jobbar inom rättsväsendet ska se att deras insatser gör skillnad. Straffen i har varit och är fortfarande alldeles för låga i många fall. Därför behövs en översyn med ambitionen att kraftigt höja straffen. Som ett resultat av detta väntas ökade kostnader för Kriminalvården vilket de får extra resurser för. Det stora genomslaget för ökade straff väntas dock ske . Figur 8 Straffskärpning för attacker mot blåljuspersonal En majoritet av poliserna i yttre tjänst har drabbats av hot, våld eller trakasserier. För att råda bot på detta föreslår ett minimistraff fängelse för attacker mot blåljusverksamhet. Det är i straffskalan samma nivå som synnerligen grov misshandel, ett brott som är att likställa med våldsam störning och vandalisering av utryckningsverksamhet. Det leder till att dessa brott kommer att prioriteras av polisen och dessutom ger kännbara konsekvenser. 8.15 Detaljerad statistik om brottslighet För ett effektivt arbete mot brottslighet är det viktigt med detaljerad kunskap om var och hur den tar sig uttryck. Som ett led i detta ges , Brå, i uppdrag att utföra en ny rapport omkring invandrares brottslighet. har varken Brå eller tidigare regeringar varit intresserade av uppdaterad information omkring detta. Detta måste åtgärdas. Dessutom ska Brå ges i uppdrag att offentliggöra den statistik man samlar in i en statistikdatabas så att var och en själv kan ta ut relevant statistik för att kunna bilda sig en uppfattning om samhällets utveckling. För detta ändamål ökas anslagen till Brå med . Det är av största vikt för rättsstatens legitimitet att brottsoffret och dennes familj känner ett starkt stöd från samhället, får ett professionellt bemötande och en känsla av upprättelse. I strävan att rehabilitera gärningsmän får brottsofferperspektivet inte negligeras. Tvärtom ska tryggheten för de som drabbats av kriminalitet stå i fokus. Till exempel bör samhället säkra en ordning där brottsoffer inte själva behöver kontakta gärningsmän för att erhålla skadestånd. Lika självklart bör exempelvis brottsoffer få kännedom om när och hur deras förövare släpps fria. Genom att staten tar ansvar för såväl utbetalningar som indrivande av skadestånd säkerställs dessutom att brottsoffer faktiskt får den ersättning de är berättigade till, oaktat gärningsmäns vilja eller förmåga att betala. För att undvika att utsatta själva tvingas driva in skulder från gärningsmän vill införa en statlig skadeståndsgaranti. För det första ska staten gå in och betala brottsoffret skadeståndet rätten utdömt. På så sätt får brottsoffret direkt sin rättmätiga ersättning och kan snabbare gå vidare i livet. För det andra ska staten sedan ta över ansvaret och aktivt driva in skulden från gärningsmannen så att det i slutändan alltid garanteras att han i praktiken aldrig undkommer skadeståndsansvar. För detta anslår . Brottsofferjouren är en viktig ideell kraft som möter tiotusentals brottsutsatta människor. anser att deras arbete bör stödjas och därför anslås medel för detta ändamål. föreslår därför att tillförs för detta ändamål. Polisen har pekat ut 61 utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Utformningen av miljonprogramsområdena, vilka är en betydande andel av de utsatta områdena, gör det svårt för polisen att närvara utan att utsättas för stora risker. Torg, skolor, parkeringar m.m. är utformade på ett sätt som försvårar spaning och närvaro för polisen och reträttvägar kan enkelt blockeras. Polisens närvaro försvåras vid polisingripanden då de ofta leder till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. 8.20 Upprätta lag och ordning i socialt utsatta områden Utöver skärpta straff behöver polisens befogenheter och resurser utökas. Polisen behöver ha tillgång till så kallade icke-dödliga vapen. finns en väldigt stor lucka mellan polisens batong och det direkt dödliga tjänstevapnet, som alla poliser av naturliga skäl drar sig in i det sista för att behöva använda. Det kan således uppfattas som riskfritt att på tryggt avstånd kasta sten på polisen, trots att en stenbumling som träffar fel kan vara direkt dödlig. Polisen måste också ha direkt stöd från sina politiskt tillsatta chefer att agera utifrån hela befogenhetsspektrat. I extrema fall, såsom vid större ordningsstörningar eller regelrätta upplopp, behöver undantagstillstånd kunna utlysas. Det är inte rimligt att polisen ska behöva ge sig in i en katt-och-råtta-lek på de kriminellas premisser. Utegångsförbud, större möjligheter att kontrollera folk på gator och torg, lättare att häkta och förvara samt snabbare rättsliga processer är exempel på befogenheter ett undantagstillstånd ska kunna medföra. 8.21 Återinförandet av beredskapspolisen För att bidra med resursförstärkningar för upprätthållande av ordningen vid exempelvis upplopp föreslår att den tidigare nedlagda beredskapspolisen ska återinföras. Vid en terrorattack eller större händelse kan detta vara avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen. föreslår därför att tillförs för att beredskapspolisen ska kunna återinföras. 8.22 Bredare användning av trygghetsskapande kamerabevakning En utökad kamerabevakning innebär inte bara att polisen får direkta spaningsuppgifter som leder till att gärningsmännen kan lagföras, det innebär även bättre möjligheter att spåra och oskadliggöra gärningsmän vid terrorattacker, något som bekräftades i samband med terrorattacken på . Det fungerar även som ett verktyg för att styra och organisera det vardagliga polisiära arbetet. Det folkliga stödet för ökad kamerabevakning är brett. I en undersökning av ställde sig av de tillfrågade ganska eller mycket positiva till övervakningskameror på allmän plats. ska därför inte omfattas av en tillståndsplikt eller anmälningsplikt i kamerabevakningslagen. I stället ska myndigheten upprätta ett register över all kameraövervakning, detta för att säkerställa att det finns en kontrollfunktion för tillsynsmyndigheten. Till följd av en slopad tillståndsplikt kommer utgifterna för kamerabevakning att öka. Vi anslår därför för att möta det ökade behovet. Terrorism och extremism utgör allt större hot, både i omvärlden och i . har konstaterat att terrorhotet kommit att bli alltmer utbrett och att antalet terrordåd riskerar att öka. har även uttryckt en allvarlig oro över att extremistisk ideologi används för att främja terrorism. vill se krafttag för att bekämpa dessa hot och skydda det svenska samhället. Att garantera medborgarnas säkerhet är en av statens allra viktigaste uppgifter. vill vidta en rad åtgärder, bland annat: förbjuda propaganda för terrorism, straffa varje form av deltagande i eller stöd till terroristorganisationer, skärpa straffen för terroristbrott, frånta terrorister deras medborgarskap, tillåta hemlig dataavlyssning, tillåta signalspaning vid förundersökningar och ta bort sekretesshinder för underrättelseverksamheten i olika myndigheter. I tider där terrorhotet mot växer prioriterar vi beredskap, kompetens samt förutsättningar att agera snabbt. Vi anslår därför till för att stärka förmågan att agera mot terrorism, varav används för att utöka kapaciteten för att verka på flera platser . Därutöver tillförs Säkerhetspolisen för att stärka deras arbete mot terrorism. har svensk migrationspolitik präglats av bristande ansvarstagande, förståelse och långsiktighet. Politiska beslut har fattats utan ordentliga konsekvensanalyser, i strid mot det uppdrag som egentligen finns. Istället har fromma förhoppningar och naivitet tillåtits vara vägledande då regelverk och mottagningssystem utformats. har bedömningar i sin tur präglats av eskalerande otydlighet, godtycke och svag kontroll, inte sällan kopplat till brister i den politiska styrningen. Detta har på många sätt lett till en ohållbar situation. har antalet beviljade uppehållstillstånd för studerande och arbetskraftsinvandrare legat på en relativt nivå. Bristerna i systemen har dock öppnat upp för oseriösa migranter och arbetsgivare. har det återkommande rapporterats om toppstudenter och högkvalificerad arbetskraft med spetskompetens som drabbats av orimligt strikta tolkningar av dåligt skrivna lagar. har vi sett en dramatisk ökning vad gäller asylsökande, trots att inte utgör närområde till någon krishärd. Kulmen kom , vilket föranledde den tillfälliga lag som gällt . Även om siffrorna stabiliserats något talar prognos –2021 om ytterligare 340 000 asyl- och anhörigärenden som ska hanteras , volymmässigt alltså i paritet med invånarantalet i . Det stora antalet migranter till har i sig inneburit stora påfrestningar. Trots kraftigt höjda anslag har hanteringen av ärenden dragit ut , som säkerheten äventyrats genom sänkta id-krav och försvagade kontroller, både vad gäller enskildas rätt till vistelse i landet och beviljande av medborgarskap. Därtill har kombinationen av väl tilltagna bidragssystem med svagt ställda självförsörjningskrav resulterat i höga kostnader och en kraftig belastning av de offentliga finanserna. Både socialt och ekonomiskt är samhället segregerat, med bristande tillit såväl mellan individer som till systemen. Situationen är således långt ifrån stabil. Förutom att den tillfälliga lagstiftningen löper ut kan man nu konstatera att den varit långt ifrån tillräcklig. De migrationsrelaterade utgifterna är fortsatt höga, mottagande av asylsökande är fortsatt bland de största i och kontrollerna är fortsatt undermåliga. vill på riktigt vända utvecklingen och ge en fungerande och ansvarstagande migrationspolitik, utan kostsamma bidragssatsningar och fruktlösa integrationsprojekt. En grundförutsättning för ordning och reda i migrationspolitiken är att regelverk och förutsättningar ska vara tydliga även för migranter som planerar komma till . Oavsett om det gäller asyl-, anhörig-, arbetskrafts- eller studieinvandring ska villkor för vistelsen vara tydliga redan vid gränspassage. För en långsiktigt hållbar migrationspolitik krävs en stark nationalstat med välfungerande institutioner och respekt för landets gränser. En återupprättad tillit till samhällskontraktet kräver ett stärkt medborgarskap med tydlighet rörande såväl rättigheter som skyldigheter för alla som vistas på svensk mark. Målet ska vara en kontrollerad och hanterbar invandring, där utlänningar som söker sig till landet förväntas göra rätt för sig och är villiga att anpassa sig till . Med följande förändringar tas viktiga steg för att åtgärda den situation som råder samt lägga grunden för en ansvarsfull politik som är långsiktigt hållbar. 9.1 En humanistisk och hållbar flyktingpolitik 9.1.1 Hjälp tidigt och nära utgångspunkt är att en människa på flykt ska få skydd i det första säkra land som kan nås. Detta innebär att asylsystem bör utformas för att motverka långväga och kostsam migration samt sekundärförflyttningar. grundsyn är att endast ska ta emot asylsökande i en situation då krig eller djupare kris brutit ut i något av våra grannländer. I övrigt bör svensk flyktinghjälp bestå av stöd och insatser i det aktuella närområdet, samt mottagande av ett begränsat antal flyktingar via säkra och ordnade vidarebosättningssystem. Detta minimerar lidandet för flyktingar då de tidigt och mer tillgängligt erbjuds den hjälp de behöver. elimineras möjligheten att utnyttja asylsystemet för migration. En fullgod lösning kräver omförhandlade internationella avtal, men även nuvarande konventioner och förordningar medger en rad förändringar som i praktiken bör kunna ge samma resultat – nämligen avslag på i princip samtliga asylansökningar. avser under kommande budgetperiod prioritera verkställandet av sådana förändringar.