mot · H6022526 · 2018-11-30 00:00:00 — Etablera en om relationen mellan svenska staten och det samiska folket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över diskriminering som samer utsatts för, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ersättning för rivna renar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en toleransnivå på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skadeförebyggande åtgärder, t.ex. stängsel och övergångar vid vägar och järnvägar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt och 28 § ska gälla i nationalparker som ligger inom samebyarnas åretruntmarker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inrättande av ett ”renkonto” innehållande samma skattemässiga upplägg som ”skogskonto” och tillkännager detta för regeringen. De övergrepp och den diskriminering som svenska staten har utsatt samer för och som fortfarande pågår på många plan är ofta okänd för både beslutsfattare och allmänhet. Filmen väckte stort nationellt och internationellt intresse. Filmen har väckt frågor om varför den svenska staten inte agerat och tagit fram vad som egentligen hänt under historiens lopp och vad som händer . Dessa diskussioner har dock förts i det samiska samhället och i . Internationella organ som FN och påtalar återkommande brister i hur respekterar samers rättigheter som urfolk och hur diskriminering påverkar samers situation. och har pekat på behovet av en förändring och efterlyst åtgärder som tar avstånd från diskriminerande strukturer. Även samiska organisationer har tidigare vid olika tillfällen lyft frågan. Jag föreslår att en tillsätts för att sammanställa och beskriva övergrepp och oförrätter som ägt rum samt ge rekommendationer och förslag på åtgärder. Den bör utreda den svenska statens övergrepp mot samer och samers mänskliga rättigheter samt komma med förslag på lämpliga åtgärder så att man kommer till rätta med det historiska traumat. Utan en ordentlig genomlysning där saker lyfts upp i ljuset kan inte göra sig fritt från gamla föreställningar om samer. Rennäringen är en av de samiska näringarna som påverkas hårt av samhälls- och klimatförändringar. För att säkra rennäringens framtid behövs insatser på flera håll. Vid infrastrukturutbyggnad av till exempel järnvägar och vägar måste berörda samebyar ges tillfälle att se över att flyttvägar och grön infrastruktur för rennäringen inte hindras, att renbete kan nyttjas invid vägar och järnvägar och att man bygger stängsel där så erfordras. antog 2013 en ny rovdjurspolitik. I den beslutades om en toleransnivå på max av rennäringens förluster orsakade av rovdjur. Samebyarna har fortfarande stora förluster till rovdjur. För att målet ska nås behövs en översyn av arbete med toleransnivåer. Den beslutade toleransnivån bör lagstadgas. Ersättningsnivåerna för rovdjursrivna renar har stått stilla . Ersättningar för björn- och örndödade renar baseras på samebyarnas åretruntmarker. har visat på att björnar dödar många renar i kalvningsland och ersättningen stämmer inte överens med den senaste forskningen. Lo- och järvdödade renar baseras på rovdjursföryngringar vilket när ersättningen beräknades 1997 baserades på den tidens forskning av predation av dessa rovdjur samt det merarbete som renskötarna har vid rovdjursangrepp i renhjordarna. I och med borttagandet av renskötselnäringen i nationalparker får heller ingen skyddsjakt eller § 28 genomföras i en nationalpark. Att staten inte kan ge garantier för renskötselrätten vid planering av ytterligare nationalparker skapar ytterligare motsättningar mellan rennäringen och staten. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerat eftersom renarna är kapital och fungerar som ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vid större avsalu bör ett system som kan liknas med ”skogskonto” tillämpas. Detta bör ses över. Intäkterna beskattas vid uttag. Ett sådant skatteupplägg underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Samebyns tillåtna renantal sätter begränsningarna. Per Åsling (C)