mot · H602605 · 2018-11-21 00:00:00 — Öka kunskapen om skatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om nivån på olika skatter och arbetsgivaravgifter samt att genomslaget av detta ska följas upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge statliga myndigheter och verk direktiv om att ange s.k. löneskatter på anställdas lönebesked och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge om att börja ange s.k. löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Den totala skatten på arbete måste göras synlig för löntagare och anges på lönebeskeden. Vid tidigare riksmöten har utskottet sympatiserat med liknande förslag men har dessvärre lämnat en sammanfattande argumentation som lyder: ”Även om utskottet således anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder.” Undertecknad vill inte heller införa tvingande regler för företagen. Däremot anser jag att och statliga myndigheters lönesystem bör anpassas så att det totala skattetrycket framgår. Något som borde kunna lösas med en mindre justering i dess löneprogram. Att de förslag som undertecknad framför är välbehövliga bekräftas av en rapport från (Underskattade skatter, ). Av rapporten framgår bland annat att allmänheten tror att de betalar av sin samlade inkomst i olika skatter medan det faktiska uttaget för vanliga löntagare är . Få invånare känner således till det egentliga skattetrycket i och mer än hälften av löntagarna vet inte hur mycket deras arbetsgivare betalar in i ”löneskatt” (arbetsgivaravgift) för dem. Lika illa är det med reformen om jobbskatteavdrag. Trots att den infördes i flera steg och , har allmänheten låg kännedom om jobbskatteavdraget, något som också har konstaterat i en rapport. Detta är olyckligt på många vis, eftersom forskning dessutom visar att information om reformer såsom jobbskatteavdraget är av stor betydelse för reformens faktiska genomslag. Om då kännedomen är låg riskerar den att inte få den fulla effekt som den skulle kunna få. Det är därför olyckligt att allmänheten inte har bättre kännedom om skattenivåerna. Trots allt har vi bland världens högsta skattetryck och det har svenska folket rätt att bli upplyst om. Den låga kännedomen är inget mer än ett demokratiproblem för vilket staten har ett särskilt ansvar. har tidigare rekommenderat regeringen att ge i uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdraget. Det var en viktig rekommendation som visar vilken betydelse den oberoende fäster vid vikten av att allmänheten hålls informerad om ändringar i skattesystemet. Med hänvisning till ovan bör det övervägas om allmänheten borde upplysas mer om nivån på olika skatter, inklusive arbetsgivaravgifter, och att resultatet av detta borde följas upp. Då det gäller ”löneskatterna” (arbetsgivaravgifterna) bör det vidare övervägas om , och andra statliga myndigheter och verk, dessutom borde gå i bräschen och se till att den avgift som arbetsgivaren betalar in för den enskilde löntagaren/förtroendevalda, alltid bör anges på lönebeskeden. Detta bör ge riksdagsstyrelsen tillkänna.