mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — För att långsiktigt kunna finansiera satsningar på välfärd och trygghet, sänkta skatter på arbete och företagande samt en skola med kunskap för alla, är det avgörande att också i fortsättningen har ett välordnat finanspolitiskt ramverk som för politiken i en stram och ansvarsfull riktning. Det finanspolitiska ramverket säkerställer finansiell stabilitet och en beredskap att klara framtida kriser, och det har tjänat väl. Förtroendet för offentliga finanser är högt, och statsskulden är relativt låg. Liberalerna har tillsammans med fem av partier kommit överens om ett överskottsmål om av BNP över en konjunkturcykel. Detta mål är välavvägt och långsiktigt hållbart. Det utgör en bättre lösning än det balansmål som regeringen förespråkat, som skulle ha riskerat att öka statens skuldsättning. Liberalerna har efterlyst ett särskilt tak för den offentliga skuldkvoten, det vill säga att statsskulden inte får överstiga en viss nivå. Detta uppnås nu genom att det i den blocköverskridande överenskommelsen ingår att ett skuldankare på av BNP ska införas . Denna nivå ligger på behörigt avstånd från det krav på att statsskulden inte får överstiga som kommer med EU:s . Förtroendet för som ett land med offentliga finanser i god ordning kommer härmed att bevaras . Skuldankaret utgör också en kontrollmekanism som motverkar en uppbyggnad av långsiktiga underskott i statens finanser. Som nämnts har dock regeringen under föregående mandatperiod misslyckats med att nå målet för det finansiella sparandet även i ett läge när konjunkturen bedöms vara i balans. Detta utgör ett brott mot det finanspolitiska ramverket. Konsekvensen av att målet underskrids blir att framtida generationer skuldsätts. Överenskommelsen om ett justerat överskottsmål innehöll delar som syftade till ett stärkt oberoende och en stärkt ställning för , något som Liberalerna krävt . Bland annat får rådet en uttrycklig uppgift i sin instruktion att bedöma om det föreligger en avvikelse från överskottsmålet. Rådets oberoende ökas genom att valet av rådets ledamöter bereds av en valberedning där ledamöter av finansutskott ingår. Liberalerna anser att dessa reformer är steg i rätt riktning, men vill vidta ytterligare åtgärder för att vidga Finanspolitiska rådets uppdrag. Rådet bör få i uppdrag att även utvärdera oppositionspartiernas ekonomiska politik och jämföra oppositionens förslag med budgetpropositionen med avseende på effekterna för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. Det skulle ge möjlighet till en större samsyn i den ekonomisk-politiska debatten vad gäller bedömningen av reformers effekter för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken, och minska risken för ofinansierade förslag och överbudspolitik. En närliggande modell används i . För att möjliggöra detta föreslår Liberalerna ökade anslag till rådet, vilket framgår av denna motion. Det behövs för att rådet, med sin oberoende ställning, fortsatt ska kunna bedriva verksamheten med uthållighet och hög kvalitet. behöver en ny skattereform behöver ett skattesystem som är enkelt och överskådligt, som uppmuntrar arbete, utbildning och sparande och som möter klimatkrisen. Där är vi inte . I stället har vi ett skattesystem som inte tar tillräcklig hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. Det är den senaste omfattande skattereformen – det uppdämda reformbehovet är stort. Det måste bli billigare och enklare att anställa, vi måste öppna upp arbetsmarknaden för dem med låg utbildning. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet på bostadsmarknaden som skattepolitiken måste bidra till att dämpa och stabilisera prisutvecklingen på bostäder. Klimatkrisen ökar behovet av att öka kostnaderna för utsläpp och miljöskadlig verksamhet, enligt principen förorenaren betalar. behöver därför en genomgripande reformering av skattesystemet som omfördelar tyngdpunkten i beskattningen. Huvudinriktningen ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka tydligt sänks. I denna budgetmotion pekar vi ut centrala inslag i en sådan ny skattepolitik, till exempel avskaffad värnskatt och höjd brytpunkt för statlig skatt. Ansvaret för strukturella reformer inom skattepolitiken åligger nästkommande regering. Skatten på jobb och företagande behöver sänkas och misshushållning med skattepengar upphöra. Skatten på klimat- och miljöskadlig verksamhet behöver höjas så att var och en bär mer av kostnaderna för den egna påverkan på miljön. Skattesystemet måste bli enklare och överskådligt. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet som skattepolitiken bör bidra till att stabilisera prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. Därför vill vi se en bred och fullt finansierad skattereform. Det svenska skattesystemets största problem är att vi har världens högsta skatter på arbete. höga marginalskatter på arbete bidrar till att en persons produktivitet inte lönar sig, utbildningspremien är låg och att antalet arbetade timmar hålls tillbaka. Liberalernas viktigaste skattepolitiska prioritering är därför att skatterna på arbete, både på kort och på lång sikt, ska sänkas. Vi vill att betydligt färre ska betala statlig skatt och att den högsta marginalskatten ska närma sig snittet i . Ambitionen måste vara att som minst återgå till den förra skattereformens princip där enbart av löntagarna betalade statlig skatt. Sänkt skatt på arbete är även ett led i att bryta den svenska arbetslöshetens struktur, med betydande sysselsättningsproblem för ungdomar med låg utbildning, för utlandsfödda och för personer med funktionsnedsättning. Det måste gå att både leva och bygga upp ett startkapital för företagande eller en lägenhetsinsats också med en låg inkomst. Höga skatter cementerar livschanser utifrån socioekonomi. När det är dyrt att anställa begränsas den del av tjänstesektorn som skulle kunna fungera som en språngbräda in på arbetsmarknaden för dessa grupper. Liberalerna vill därför ytterligare sänka skatten på ett sådant sätt att det breddar arbetsmarknaden med fler lågtröskeljobb, och göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Det handlar bland annat om att sänka beskattningen på en ny anställningsform för låga inkomster och om att vidareutveckla RUT-avdraget. behöver också genomföra riktade skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden för äldre och gör det mer lönsamt att stanna kvar i arbetslivet längre. Det ska vara attraktivt att driva och investera i företag i . En skattereform bör därför dels sänka bolagsskatten, och dels inkludera reformer för att underlätta företagande, finansiering och rekrytering. Sänkt optionsbeskattning, moderniserad expertskatt, sänkt skatt för forskningsintensiva företag och skattefritt sparande på investeringssparkonto är några exempel på reformer som vi vill genomföra . Kapitalinkomstskatten bör ta steg mot ökad enhetlighet. En skattereform måste driva på omställningen till en grön, koldioxidneutral ekonomi. Den som smutsar ner eller skadar klimatet ska betala för det, vilket innebär att det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan komma att öka jämfört med . En genomgripande skattereform kan inte enkom utgå från vad som är effektivt för statsfinanserna. Inriktningen för en skattereform måste också vara att värna den enskildes rätt till sina egna pengar, att i lägre grad styra hur var och en väljer att använda sina pengar samt att använda de pengar som staten tar in på ett mer välmotiverat sätt. vill vi som liberalt parti ha ett så lågt skattetryck som möjligt, som vi ser att det finns enbart begränsade möjligheter att sänka skattetrycket. Det finns självfallet utrymme att sänka enskilda skatter, men vid en genomgripande reform måste skattesänkningarna vara fullt ut finansierade. Finansieringen av en ny genomgripande skattereform bör delvis ske genom höjda miljöskatter och större enhetlighet genom nedtrappade avdrag såsom till exempel ränteavdrag. Generella konsumtionsskatter har lägre negativa effekter på tillväxt och sysselsättning än andra skatter. Men det krävs även utgiftsminskningar. Ineffektiva byggsubventioner är exempel på sådant som ligger utanför statens grunduppgifter och inte kan motiveras på bekostnad av den enskildes rätt att själv få behålla och vara fri att bestämma över sina egna inkomster. Genom rätt prioriteringar kan en skattereform med fokus på sänkta skatter på jobb och företagande genomföras och dessutom vara fullt finansierad. Liberalerna står upp för det strävsamma är ett land där alla människor ska ha utrymme att välja sin egen väg i livet. För att ge alla människor bra möjligheter krävs en balans mellan grundläggande skyddsnät och att staten inte får bli så stor att den står i vägen. Välfärdsambitioner kräver i sin tur hög sysselsättning och tillväxt. Ingen välfärd är möjlig utan att det först finns välstånd att fördela. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men genom sin utformning bör det gynna produktivitet. Det är företagsamma människor som driver ekonomin framåt och skapar välstånd. motverkas entreprenörer, innovatörer och alla de människor som anstränger sig och tar risker. har inte råd att straffa ambition, vi behöver en ny skattereform. Det nuvarande skattesystemet tar inte i tillräcklig grad hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig och växer klyftorna på arbetsmarknaden. Det är inte ett problem att människor tjänar olika mycket pengar, tvärtom är löneskillnader tecken på att ansträngning tillåts löna sig. Utan möjlighet att jobba sig rik blir klassresor omöjliga. Den sammanpressade lönestrukturen håller kvar människor i den ekonomiska grupp där de har sin bakgrund. Dessutom stänger arbetsmarknadens höga trösklar ute de som inte har tillräckliga resurser för att nå upp till tuffa krav på produktivitet. Många av dem som står utanför arbetsmarknaden är utrikes födda med låg utbildning. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Skattesystemet måste motverka framväxten av en ny underklass. Det måste bli billigare och enklare att anställa och vi måste öppna upp arbetsmarknaden även för dem med låg utbildning. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet på bostadsmarknaden som skattepolitiken måste bidra till att dämpa och stabilisera en exceptionell prisutveckling. Klimatkrisen ökar behovet av att öka kostnaderna för utsläpp och miljöskadlig verksamhet, enligt principen förorenaren betalar. Alla statens utgiftsökningar innebär att enskilda personer får bära en större skattebörda. En genomgripande skattereform kan inte enbart utgå från vad som är effektivt för statsfinanserna. Inriktningen för en skattereform måste också vara att värna den enskildes rätt till sina egna pengar. vill vi som liberalt parti ha ett så lågt skattetryck som möjligt. Liberalerna ser behovet av en skattereform där inriktningen ska vara att skatter på jobb och sysselsättning sammantaget tydligt sänks. En skattereform behöver vila på en stabil och bred parlamentarisk grund, och skattesänkningarna i en reform ska vara fullt ut finansierade. Utbildning och produktivitet ska löna sig Liberalernas viktigaste skattepolitiska prioritering är att skatterna på arbete, både på kort och på lång sikt, ska sänkas. Det är centralt för att utveckla arbetslinjen, öka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin och stärka den svenska konkurrenskraften. Fler måste få jobb och egen försörjning och vi måste agera utifrån den verklighet som råder. En ny arbetslöshet växer fram där de arbetslösa i huvudsak är människor som överhuvudtaget inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Många av dem som står utanför arbetsmarknaden är utrikes födda med låg utbildning. Denna grupp kommer med stor sannolikhet att öka allteftersom fler som finns inom system får uppehållstillstånd och därmed tas in i jobbstatistiken. Snabba och kraftfulla åtgärder krävs för att göra arbetsmarknaden tillgänglig för nyanlända med både låg och hög utbildningsbakgrund. Dessvärre blundade regeringen under förra mandatperioden för integrationsutmaningen. I stället för strukturreformer för fler jobb har politiken varit inriktad på breda skattehöjningar och återställare. Utbyggnaden av olika program bidrar främst till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold. Den skattehöjarpolitik som har präglat har gjort det mindre lönsamt att arbeta och driva företag. Det är fel väg att gå. I stället måste ambitionerna för sysselsättning och tillväxt höjas. När fler jobbar kan vi finansiera de satsningar på välfärden som behövs för att alla i vårt land ska ha samma livschanser. Liberalerna tar ansvar för ett öppet som breddar sin konkurrenskraft i den globaliserade världen. Jämfört med nästan alla andra länder har höga marginalskatter redan vid medelhöga inkomster och de högsta marginalskatterna på de allra högsta inkomsterna. Det bidrar mycket starkt till att utbildningspremien i är låg. Det lönar sig för dåligt att utbilda sig. Höga marginalskatter bidrar även tydligt till ett mindre effektivt skattesystem där de arbetade timmarna hålls tillbaka. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster måste därför sänkas. Därför ska brytpunkten för statlig inkomstskatt tydligt höjas, värnskatten avskaffas och nedtrappningen av jobbskatteavdrag för högre inkomster tas bort. bör de högsta marginalskatterna närma sig snittet i . Höjd brytpunkt för statlig skatt Liberalerna föreslår en kraftig höjning av brytpunkten från dagens till . Därmed återställs principen års skattereform att max av löntagarna ska betala statlig skatt. Liberalernas förslag innebär att en genomsnittlig lokförare, apotekare, specialistsjuksköterska, barnmorska, veterinär, psykolog eller präst helt slipper betala statlig inkomstskatt. Förändringen beräknas 2019 minska intäkterna på inkomsttitel Statlig inkomstskatt med . Liberalerna föreslår att det andra steget i den statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, avskaffas. Det är en prioriterad reform för att öka incitamentet av att utbilda sig och ta ansvar. Det är också en central reform för att möjliggöra ökad internationell konkurrenskraft i det svenska näringslivet. Liberalerna finansierar i denna motion hela den direkta kostnaden av att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det finns dock skäl att anta att de långsiktiga kostnaderna av att avskaffa värnskatten är betydligt mindre än de kortsiktiga och direkta. Genom beräkningar i FASit utförda av kan de långsiktiga effekterna kvantifieras. Beräkningarna avser innevarande budgetår. FASit skattar ett ökat arbetsutbud till följd av att värnskatten avskaffas. Om detta förändrade utbud får fullt genomslag på antalet arbetade timmar innebär det att dessa, i ekonomin som helhet, ökar . Den ökningen innebär i sin tur ökade löneinkomster, vilket får effekten att inbetalningar av och statlig inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och moms stiger. Det senare är den långsiktiga effekt som uppstår i samband med att beteendet anpassas på det sätt modellen skattat. När beteendeanpassningen har fått fullt genomslag väntas skatteintäkterna ha ökat så att självfinansieringsgraden uppgår till . Förändringen i antalet arbetade timmar består i stort sett av ett förändrat arbetsutbud för dem som redan arbetar, alltså förändringar längs den intensiva marginalen. Resultatet är ett punktestimat och bör tolkas med försiktighet. För att värna de offentliga finanserna räknar vi därför inte in dessa dynamiska effekter i denna budgetmotion. Avskaffandet av värnskatten beräknas minska inkomsterna under inkomsttitel Statlig inkomstskatt med . Vi avvisar regeringens skatterabatt på fackföreningsavgifter, och inför i stället en breddad skattesänkning på alla låga arbetsinkomster. Det gör att skattesänkningen kommer alla till del, även de löntagare som inte tillhör någon fackförening. Genom detta möjliggörs en breddad skattesänkning så att i praktiken alla arbetstagare får en skattesänkning på i snitt runt . Detta beräknas leda till en budgetförsvagning med under inkomsttitel Skattereduktioner. Avskaffandet av återinförd avdragsrätt för fackföreningsavgift förstärker statens finanser med under inkomsttitel Fackföreningsavgift. Liberalerna återställer den avtrappning av jobbskatteavdraget för månadsinkomster som trädde i kraft . Avtrappningen har varit ännu ett led i den socialdemokratiska politiken att göra det dyrare att arbeta och leder, tillsammans med den statliga inkomstskatten och värnskatten, till mycket höga faktiska marginaleffekter. Ett återställande av avtrappningen av jobbskatteavdraget innebär att statens finanser försvagas med för under inkomsttitel Skattereduktioner. Liberalerna anser att ska bedriva en långsiktigt hållbar migrationspolitik som, liksom alltid tidigare, är reglerad och där särskild vikt ligger vid att värna asylrätten, underlätta rörlighet över gränser och främja möjligheterna till arbetskraftsinvandring. För att uppfylla ett sådant åtagande krävs genomgripande reformer som skapar hållbara förutsättningar för migration och integration på både kort och lång sikt. På kort sikt måste det först och främst säkerställas att mottagandet fungerar. På medellång sikt krävs genomgripande strukturella reformer av arbetsmarknaden, utbildningssystemet och bostadsmarknaden för att alla människor som kommer till ska ha en möjlighet att få ett arbete, egenförsörjning och frihet över sitt eget liv. Vi utgår ifrån varje människas potential och egna ansvar och att alla vill anstränga sig för att bli en del av vårt land. Samhällets förväntningar ska vara tydliga och varje människa ska ges de verktyg som behövs för att kunna försörja sig själv. I regeringsställning medverkade Liberalerna till att det infördes en jobbstimulans som innebar att en person med försörjningsstöd får behålla av en inkomstökning. Vi vill att jobbstimulansen utökas till . De budgetmässiga konsekvenserna beskrivs närmare under utgiftsområde 25. Lägre skatt på personaloptioner Liberalerna vill ha skatteregler som underlättar för nystartade och snabbväxande företag – och . står inför en mycket hård internationell konkurrens där vi inte har råd att sätta hinder i vägen för människor som bär på nya idéer. Dagens skatteregler kring personaloptioner, även efter de förändringar som gjorts, är inte tillräckligt attraktiva. För innovationsföretaget med litet kassaflöde är det svårt att betala nyckelpersoner en lön motsvarande vad de personerna kan få i andra delar av näringslivet. Liberalerna vill sänka skatten på personaloptioner för att underlätta nyföretagande och innovationskraft. Därför ska personaloptioner under fler förutsättningar än vara kvalificerade och därmed skattegynnade. Förvärv av andelar genom kvalificerade personaloptioner ska då inte förmånsbeskattas. När andelarna säljs beskattas kapitalvinsten enligt vanliga regler. Detta betyder att inkomstskatten byts mot kapitalskatt och att arbetsgivaravgiften byts mot bolagsskatt på summan som motsvarar arbetsgivaravgiften. Liberalerna kan tänka sig skilda modeller för hur optionsbeskattningen ska kunna utvecklas inom ramen för gällande EU-rätt. Det förslag som läggs i denna budgetmotion vidgar kraftigt antalet företag som kan dra nytta av dagens lagstiftning kring kvalificerade personaloptioner. Detta medför sänkta skatteintäkter under inkomsttitel Statlig inkomstskatt med , sänkta intäkter under inkomsttitel inkomstskatt med och sänkta intäkter under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter med samt ökade skatteintäkter under inkomsttitel Skatt på företagsvinster med och ökade intäkter under inkomsttitel Kapitalskatt, hushåll med . För att kompensera kommunsektorn för skattebortfallet behöver dessutom anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 ökas med . Slopat tak för FoU-avdrag infördes det ett FoU-avdrag i , som innebär att delar av lönekostnaden för anställda som ägnar sig åt forskning eller utveckling kan dras av ifrån företagens arbetsgivaravgifter. Avdraget har ett tak som uppgår till för alla anställda. För större företag har avdraget därför begränsad ekonomisk betydelse. Det är problematiskt med tanke på att det är de större företagen som dominerar FoU-investeringarna. har en mycket låg subventionsgrad jämfört med andra länder. I ljuset av att multinationella företag är betydligt mer fria att förlägga nya satsningar i regioner och länder där det är mest lönsamt har en nackdel. För att ska vara attraktivt som lokaliseringsland för FoU-investeringar är det även nödvändigt att vi har ledande kompetensförsörjning och forskning inom strategiska områden för näringslivet. FoU-avdraget bör omfatta även större företag genom att taket tas bort. Kostnaden för att ta bort dagens avdragstak innebär minskade skatteintäkter under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter på . Det ska löna sig att spara Regeringen har höjt skatten på investeringssparkonton från över statslåneräntan. Som försvar har framförts att investeringssparkonton fortfarande kommer att vara skattemässigt gynnade jämfört med konventionell kapitalbeskattning. Skillnaden mot konventionella former av sparande i kapital är ju dock att medel insatta på investeringssparkonton beskattas oavsett om värdepappren på kontot sjunker eller stiger i värde. Därför bör beskattningen av investeringssparkonton vara måttfull. Framför allt skickar en höjning av skatten på investeringssparkonton en mycket oönskad signal om att det inte ska löna sig att spara. Såväl den enskildes trygghet och handlingsfrihet som samhällsekonomins stabilitet gynnas av att hushållen har besparingar i enkelt likviderbara medel. I Liberalernas ska det alltid löna sig att spara. Liberalerna återställer därför den tidigare skattenivån för investeringssparkonton. För att ytterligare stimulera ett brett sparande föreslår vi dessutom att den som sparar i investeringssparkonton inte ska behöva betala någon skatt alls på de första . Liberalernas förslag innebär att statens finanser försvagas med för under inkomsttitel Skatt på kapital. Det ska bli lättare att spara ihop till sin första bostad. Därför föreslår Liberalerna att ett skattegynnat bosparande införs . Liberalernas modell innebär att den som sparar på ett bosparkonto ska kunna få skatteavdrag motsvarande av belopp som sparas , upp till ett takbelopp på . I syfte att fler ska välja att arbeta kvar länge i arbetslivet medverkade Liberalerna i regeringsställning till att införa ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget gäller för personer som fyller eller är äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget har, tillsammans med ett förhöjt grundavdrag, utvärderats av IFAU som funnit tydliga sysselsättningseffekter. De riktade skattelättnaderna ökade sysselsättningen närmast efter 65-årsdagen bland dem som hade en beskattningsbar arbetsinkomst åtminstone något av åren tre till . Därmed förstärks också deras pensioner. föreslog 2015 att åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget ska sänkas för att uppmuntra människor att arbeta längre. För människor med låga pensioner lönar det sig inte i tillräcklig omfattning. Liberalerna föreslår därför att åldersgränsen justeras ned med för att även inkludera personer som vid årets ingång är . Det betyder att denna grupp får starkare drivkrafter att förlänga arbetslivet genom att de gynnas skattemässigt. Förändringen beräknas försvaga statens finanser med för under inkomsttitel Skattereduktioner. I budgetpropositionen höjde regeringen löneskatten för äldre. Konsekvensen blir att incitamenten för äldre att arbeta minskar. I då vi måste uppmuntra människor att arbeta längre skickar det helt fel signaler. Därför föreslår Liberalerna att löneskatten för äldre slopas.