ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022564 · 2018-11-30 00:00:00 — Tydliggör förbud mot icke-domesticerade djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en positiv lista för att tydliggöra ett förbud mot icke-domesticerade djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. Alla djur som hålls av människor omfattas av djurskyddslagstiftningen. Cirkusdjur omfattas också av djurskyddslagen. Regler för hur cirkusdjur ska hanteras finns att hitta på : Du får inte kräva mer av djuren än de har fysiska och psykiska förutsättningar för att klara av. Om ett djur haft en skada eller sjukdom som krävt veterinärvård ska du se till att det besiktigas av en veterinär innan det medverkar i någon föreställning. Cirkusdjur ska få röra sig fritt utomhus, om inte vädret är extremt dåligt. De ska ha en torr och ren liggplats, och ska kunna uppsöka skugga om de behöver det. Djuren ska inte störas för mycket av besökare, och får inte visas för allmänheten när de står uppbundna. godkände regeringens förslag till ny djurskyddslagstiftning. I den fastslås det bland annat att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras naturliga beteende samt att beteendestörningar förebyggs. Även om de formella kraven kan vara uppfyllda är cirkusmiljön inte bra för djur. Djuren transporteras länge och ofta och saknar möjlighet att tillgodose sitt naturliga beteende. Det finns också betydande utmaningar vad gäller tillsynen och kontroller av svenska myndigheter. I den djurskyddsutredning som utgjorde förlaga till regeringens proposition gjordes en bedömning att icke-domesticerade djur är olämpliga att hålla och visa på cirkus och bör ej tillåtas att ingå i cirkusverksamhet. Regeringens förslag att förbjuda sjölejon och elefanter är ett steg i rätt riktning, men behöver kompletteras med ytterligare åtgärder. Gränsdragningen mellan vad som är att betrakta som vilda respektive domesticerade djur är inte helt tydlig. , och Djurens rätt har alla framfört att det borde införas en s.k. positiv lista, det vill säga en förteckning över vilka djurarter som ska kunna vara tillåtna att hållas i cirkusverksamhet. Ett flertal länder i har just infört sådana positiva listor. Exempel på dessa är , , , och . Då aspirerar på att ha ett nationellt djurskydd i absolut toppklass borde även vi göra det. Med anledning av ovanstående yrkar jag att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till att inrätta en positiv lista för att tydliggöra ett förbud av icke-domesticerade djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen.
mot · H6022565 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera sjuksköterskeutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Det har blivit ganska uppenbart att den nuvarande sjuksköterskeutbildningen behöver moderniseras och anpassas mer till samhällsutvecklingen. I och med att mer vård förflyttas närmare patienten, att patienter tar mer ansvar via digitala tjänster och på så sätt är mer delaktiga i sin vård och behandling vore det rimligt att utbildningen följer i samma spår, och ger sjuksköterskorna under utbildningen verktyg att stötta patienterna i denna samhällsutveckling. Smart monitorering, självtester och mätning hemma möjliggör att framtidens patienter kan få en nära vård på distans. Det bör säkerställas att innehållet i sjuksköterskornas grundutbildning regelbundet ses över och anpassas till nya arbetssätt och efter befolkningens behov. Självklart ska huvudfokus i utbildningen vara hälso- och sjukvård men när vårdyrkena innehåller allt fler inslag av digitalisering så måste också utbildningarna följa med i den utvecklingen. Därför bör man modernisera sjuksköterskeutbildningen.
mot · H6022566 · 2018-11-30 00:00:00 — Nationell samordning för att trygga människor och miljö runt och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en nationellt samordnad översyn av vattenreglering och översvämningsrisker samt skredriskerna i och tillkännager detta för regeringen. är en nationell tillgång som ger oss vattenkraft, klimatsmarta transporter, dricksvatten, möjlighet till arbetstillfällen och värdefull besöksnäring. Men om svämmar över blir det kostsamt och stora miljövärden står på spel. Det värsta scenariot, den s.k. dimensionerande nivån, beräknas ge skadekostnader på vägar, fastigheter och industrier, på . Enorma summor för de små kommunerna och drabbade enskilda fastighetsägare att bära och enorma påfrestningar för samhället i stort . Detta bör vi förekomma och förebygga. Det skulle därför vara bra med en nationellt samordnad översyn för att få fram en långsiktig lösning för avtappningsproblem, liksom för skredriskerna längs . utredningar har visat behovet av en nationell samordning och föreslagit ett nytt statligt anslag för att genomföra storskaliga åtgärder som ligger bortom kommunernas betalningsförmåga samt att det (!) skulle finnas ett förslag till långsiktig lösning där avtappningsmöjligheter ökas. Detta väntar ännu på att förverkligas. Satsningar via regeringsuppdrag har gjorts för att klargöra översvämningsrisker vilket gjort stor nytta i förebyggande syfte. Denna kunskap bör en möjlig nationell samordning kunna dra stor nytta av i frågan om att trygga människor, miljö och samhälleliga värden även runt och . Genom att i en nationellt samordnad översyn anpassa och säkra upp för kommande katastrofer lägger man grunden till ny kunskap, viktig forskning, teknikutveckling och värdefulla erfarenheter inom byggsektorn som sammantaget även blir en attraktiv nationell exportvara. Jag önskar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en nationellt samordnad översyn om vattenreglering och översvämningsrisker samt skredriskerna längs och tillkännager detta för regeringen.
mot · H6022569 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tunnelbanepolis samt klotterutbildad polis i och tillkännager detta för regeringen. Vår gemensamma kollektivtrafik ska vara en trygg plats för alla. När otryggheten breder ut sig i samhället knackar den nu på kollektivtrafikens dörr. Vår kollektivtrafik ska vara till för hederliga betalande resenärer och det kräver att våld, brott och droger trycks tillbaka. För att öka tryggheten i behöver många åtgärder komma på plats i form av allt ifrån fler trygghetskameror, bättre villkor och löner för polisen samt en rad skärpta straff och nya brottsrubriceringar. Men vi behöver också se till så att polisen har hela samhället och alla delar av det som sitt bevaknings- och arbetsområde. När platser såsom tunnelbanan exkluderas från polisnärvaro, förutom vid specifika utryckningar, tenderar narkotika och annan brottslighet att söka sig just dit, slå rot och breda ut sig. I vår omvärld finns många städer som upplevt just hur element som vill sprida våldets och brottens söker sig till städernas nav för liv och rörelse. Inte sällan kollektivtrafiken. Till en början i syfte att gömma sig bland folk i stort, men med mål att synas, markera revir och ta över. Tunnelbanepolisens återupprättande är den stora byggkloss i vårt gemensamma säkerhetsarbete som saknas . För sedan patrullerade ett par hundra poliser särskilt nere i och omkring tunnelbanan, finns i praktiken inte några kvar. Erfarenheter från visar dock att detta vore effektivt att återinföra. Där sågs länge mellan fingrarna när det gällde småbrott, klotter och skadegörelse. Det gav brottsligheten möjlighet att slå rot och tunnelbanans stationer blev bas för gängbildningar, droghandel och allt grövre brott. Vanliga människor kom snart att välja bort tunnelbanan, stationerna och deras kringliggande stadsmiljöer. Följden blev en tilltagande förslumning av hela stadsdelar. Det tog årtionden för och dess invånare att återta sin tunnelbana och de offentliga rum som omger den. Den utvecklingen får inte riskeras här. Därför krävs att vi på allvar ser vad otryggheten gör med vår stad, erkänner problemen och agerar med kraft för att trycka tillbaka den brottslighet som försöker vinna mark. Ordningsvakter, väktare och särskilda tågvärdar försöker fylla denna trygghetsfunktion för resenärerna i kollektivtrafiken. Men för att ytterligare öka tryggheten i kollektivtrafiken behöver vi dock ha poliser som särskilt vistas i tunnelbanan och kollektivtrafiken. Arbetet mot nedskräpning, klotter och skadegörelse utgör också ett viktigt arbete för att öka tryggheten och skapa trivsel i kollektivtrafiken. har det även funnits klotter-specialutbildade poliser och åklagare. Dessa har försvunnit och vi ser hur kostnaderna och polisanmälningarna för klotter och skadegörelse är skyhöga i kollektivtrafik/lokaltrafik, klotterkostnaderna uppgår till och görs många polisanmälningar. Därför behöver vi även återinföra klotterutbildade poliser och åklagare, då även dessa har försvunnit.
mot · H602257 · 2018-11-08 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja och uppmuntra gårdsnära slakt och tillkännager detta för regeringen. Allt fler konsumenter efterfrågar närproducerade köttprodukter. Det ställer ökade krav på uppfödning och slakt av djur. För att djuren ska slippa upplevelsen av en lång transport till slakteri borde små lokala slakterier stödjas. I ett sådant system kan de lokala slakterierna vara lokaliserade till en gård med uppfödning av djur som också tar emot djur från gårdar i närheten. Flera sådana slakterier kan anlita en gemensam styckningsanläggning. Istället för ett mobilt slakteri, som till exempel används för slakt av renar, får slaktarna vara mobila och betjäna de mindre slakterierna. Ett sådant system minskar transporttiden för djuren och de behöver inte trängas i djurtransporter över långa avstånd. Djuren kan också slaktas under mindre stress i en invand miljö. Det ger en högre kvalitet på köttet. Systemet skapar även arbetstillfällen på små orter. Dagens system uppmuntrar inte denna form av gårdsnära slakt. Den svenska slakteriindustrin blir alltmer centraliserad, främst av ekonomiska skäl. För att bidra till ett ekologiskt långsiktigt och hållbart jordbruk behövs ett förändrat synsätt. Därför bör regelverket förändras för att underlätta gårdsnära slakt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H6022570 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda definitionen av vad som är en avgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta namn på de avgifter som egentligen är skatter, och detta tillkännager för regeringen. Att kalla skatter för skatter och avgifter för avgifter är ett enkelt och kostnadseffektivt sätt att spela med öppna kort. Att inte göra detsamma är att luras och att ljuga. Gränsen mellan skatter och avgifter är tyvärr långt ifrån klar även om definitionerna i sig är det. En avgift tas ut i utbyte mot en specifik motprestation, medan en skatt i teorin kan gå till vad som helst. Avgiftens storlek bör vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir det fel. Därför bör definitionen av vad som är en avgift utredas en gång för alla, och de ”avgifter” som egentligen är skatter bör byta namn. har konstaterat att man håller med om allt det som står i motionen, men har ändå valt att yrka avslag på den. Därför vill jag redan nu understryka för utskottet att det vore väldigt positivt om man istället biföll motionen så att detta också kan bli av.
mot · H6022572 · 2018-11-30 00:00:00 — Konvertering av arbetsgivaravgift till inkomstskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att konvertera arbetsgivaravgiften till inkomstskatt och tillkännager detta för regeringen. En av de högsta dolda skatterna är arbetsgivaravgiften. Att göra den synlig för medborgarna är ett viktigt första steg mot att tydliggöra och skapa synlighet i skattesystemet. Detta kan göras på flera sätt, men många traditionella förslag är tyvärr daterade. Att till exempel skriva ut arbetsgivaravgiften på lönespecifikationen är inte fel, men har en oklar effekt. Hur många tittar på sin lönespecifikation , och hur många läser igenom och noterar det finstilta? Hur stor andel av arbetsgivaravgiften som egentligen är skatt beror på hur hög inkomst du har och om du slår i maxtaket på de belopp du senare skulle kunna få ut av ”försäkringarna”. av arbetsgivaravgiften är alltid skatt, då denna summa inte är kopplad till någon försäkring överhuvudtaget. De ”försäkringar” som delar av arbetsgivaravgiften går till finansieras inte enbart av avgifterna utan betalas genom annan skatt. Detta förvirrar och vilseleder i sig. Dessutom är varken försäkringarna eller arbetsgivaravgiften frivilliga utan någonting som alla som arbetar måste betala en viss procent av sin bruttolön till. Allt detta tillsammans gör att arbetsgivaravgiften som helhet kan anses och bör vara en skatt, istället för att som benämnas som en avgift. Det mest effektiva för att synliggöra skatten och spela med öppna kort vore därför att arbetsgivaravgiften konverterades till inkomstskatt och drogs av från lönen på samma sätt.
mot · H6022577 · 2018-11-30 00:00:00 — Ung Företagsamhet på gymnasiet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om och hur alla elever kan få möjlighet att läsa Ung Företagsamhet eller motsvarande på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. Ung Företagsamhet är en ideell och obunden utbildningsorganisation som tillsammans med skolan ger elever möjlighet att träna på att starta och driva företag. Organisationen riktar sig främst till gymnasieskolan men har även utbildningsmaterial och program för . Mest känd är dock den framgångsrika kursen Ung Företagsamhet, där elever både teoretiskt och praktiskt får utveckla sin kreativitet och träna sig i entreprenörskap och företagsamhet. Utbildningen erbjuds gymnasieelever som under ett läsår får driva egna företag, så kallade UF-företag, tillsammans i grupp. Eleverna arbetar med nästan allt som hör ett företag till, från uppstart till avveckling. Företaget drivs enligt ett särskilt regelverk och eleverna får exempelvis ingen F-skattsedel och de får heller inte ta några lån för att starta eller driva igång verksamheten. Eleverna arbetar dock med riktiga varor och tjänster samt kan skaffa sig investerare, samarbetspartners och mentorskap för att få in startkapital och andra resurser. Eleverna får skriva affärsplaner, arbeta med marknadsföring och produktutveckling samt får också möjligheten att tävla mot andra UF-företag samt öva sig på att sälja in och pitcha sin affärsidé. Bland dem som gått kursen Ung Företagsamhet blir mätbart många fler senare också företagare på riktigt. Enligt Ung Företagsamhets studier får UF-elever även högre genomsnittsinkomst. Möjligheten att driva UF-företag skiljer sig dock mycket åt, främst beroende på vilken skola och vilket gymnasieprogram elever läser i övrigt. /18 var det av alla elever på handels- och administrationsprogrammet som drev UF-företag. För ekonomi samt hantverksprogrammet var motsvarande siffror 82 samt . I bottenskiktet ligger program så som vård och omsorg (), naturvetenskap () samt fordons- och transportprogrammet (). Även samhällsvetenskapliga programmet, el och energi samt bygg och anläggning har tyvärr lågt deltagande. Då fördelarna med att ha drivit UF-företag tycks vara så stora är det dåligt att inte ännu fler elever får den möjligheten. Val av gymnasieprogram indikerar i väldigt liten utsträckning om du kommer vilja eller kanske till och med behöva driva eget företag . Det bör därför övervägas om inte dessa kunskaper ska vara möjliga för samtliga elever i gymnasieskolan att läsa in. Detta bör inte nödvändigtvis ske som en obligatorisk kurs utan valet om man vill läsa kursen eller inte bör snarare ligga hos eleven, men valet av gymnasieprogram som sådant bör åtminstone inte hindra eleverna från att välja kurser som individuellt val.
mot · H6022578 · 2018-11-30 00:00:00 — Översyn och granskning av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skyndsamt tillsätta en granskning och översyn av och tillkännager detta för regeringen. I en granskning av Ekot har det visat sig att som beslutar om lärare får behålla sin legitimation eller inte i flertalet fall har gått emot Skolinspektionens rekommendation och utredning. Flera lärare som bland annat är dömda för att ha misshandlat och hotat sina elever har därmed fått behålla legitimationen och fortsatt arbeta i skolorna. En lärare som både erkänt och blivit påkommen med att kyssa och hålla om en elev i årskurs nio, ger en varning istället för att återkalla legitimationen. menar att beviskraven är och ska vara högt ställda och att Skolinspektionen ibland ”tar i för mycket”. I fallet med läraren som kysst sin elev överklagades dock beslut till domstol, där legitimationen senare återkallades. Totalt sett visar Ekots granskning att i över en fjärdedel av fallen fattat ett mildare beslut, och aldrig någonsin fattat ett strängare beslut, än det Skolinspektionen rekommenderat. Ytterligare fall där låtit lärare fortsätta arbeta och behålla sin legitimation omfattar en lärare som haft sex med en elev som han betygsatt samt en förskollärare som slagit ett 5-årigt barn med autism. Detta kan och ska inte få fortsätta ske. Istället är det uppenbart att arbetet och de riktlinjer och rutiner som använder behöver ses över. Det är också viktigt att det klarläggs hur och Skolinspektionen i en så stor andel fall dragit så olika slutsatser.
mot · H6022579 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna om trängselskatt för boende i Ropsten och på och tillkännager detta för regeringen. Trängselskatten kom till för att minska trängseln på vägarna i våra större städer och öka incitamenten att åka kollektivt. Den trängselskatt som införts i Ropsten för Lidingöborna motverkar dock dem som vill åka kollektivt. Placeringen av betalstationen för trängselskatt i Ropsten ökar biltrafiken i stan, eftersom den gör det dyrare att parkera och ta tunnelbanan än vad det är att ta bilen hela vägen in till stan. Ropsten är den kollektivtrafikhållplats och stora knutpunkt som är närmast och mest naturlig för många Lidingöbor att parkera vid. Att även de som åker kollektivt tvingas betala trängselskatt gör att incitamenten att åka kollektivt in till minskar. De som väljer att parkera bilen vid Ropsten för att sedan åka vidare in till centrum med kollektivtrafiken borde istället undantas från trängselskatten. Inga andra kommuninvånare i trängselskattesystem missgynnas likt Lidingöborna av att parkera bilen och byta till tunnelbana. En liknande situation har aktualiserats i och där har och regeringen beslutat om undantagsregler. och Ropsten behöver få samma undantag, för miljöns skull och för att allt annat vore orättvist och opraktiskt. Vi bör inte ha lagar och skatter som behandlar människor helt olika enbart beroende på vilken plats de bor på. Tillsammans med Transportstyrelsen har dessutom undersökt möjligheterna att genom tekniska åtgärder återställa möjligheten att fritt från trängselskatt kunna parkera samt hämta och lämna passagerare i Ropsten. det är såväl tekniskt som fysiskt möjligt samt rätt att skapa en lösning för detta. Detta har regeringen dock nekat, i strid med vad den egna myndigheten rekommenderar.
mot · H602258 · 2018-11-08 00:00:00 — Nordiska skatteavtalet och gränshinder ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det nordiska skatteavtalet i syfte att ta bort de gränshinder som finns för en för viktig arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. har ett fantastiskt läge med närheten till . Vi njuter gott av den norska gränshandeln som ger oss många arbetstillfällen och goda skatteintäkter till vår gemensamma välfärd. Dessutom har vi närheten till den norska arbetsmarknaden. Många från de västra delarna av pendlar eller veckopendlar över till arbete på norska sidan. Detta är en enormt stor tillgång för oss. Tyvärr har vi många gränshinder som måste röjas bort för att vi ska få en väl fungerande arbetsmarknad över gränsen. Gränsgångare är en person som under inkomståret är bosatt och betalar skatt i en gränskommun och pendlar till sitt arbete i en gränskommun på andra sidan gränsen. Dessa betalar sin vanliga skatt i . Utöver detta betalar man in en ”trygdeavgift” i , en socialförsäkringsavgift som ger rätt till norsk pension och sjukpenning. ”Trygdeavgiften” är per dags dato på . Denna får man göra avdrag för när man deklarerar i . Det innebär dock att man i realiteten inte får tillbaka hela summan. Man ”beskattas” alltså högre än om man jobbat i . Formellt ska ”trygdeavgiften” just ses som en avgift och inte en skatt. För att få lägre skatt visar det sig att några av gränsgångarna skriver sig i en annan svensk kommun som inte är gränskommun. Då skattar man till och får därmed lägre skatt, trots att man använder sig av den svenska välfärden. Det svenska utjämningssystemet som ska hjälpa kommuner med lägre skattekraft än genomsnittet kompenserar till viss del skattebortfallet, men tyvärr inte fullt ut. Gränskommunerna på svensk sida blir också förlorare, inte bara arbetstagaren. Det visar sig alltså att det nordiska skatteavtalet inte håller måttet. Vi måste få ett nytt skatteavtal! Media har också rapporterat om den dubbelbeskattning som en del svenska pensionärer drabbats av. Här har både svenska och norska Skattekontoret gett besked som sedan visat sig inte ha stämt. Detta har drabbat pensionärerna enormt hårt då många av dem som uppbär pension från har tvingats skatta för denna i båda länderna. Även deklarationer är en utmaning då du som gränsgångare måste deklarera i både och . Detta borde kunna förenklas så att endast ett av länderna kräver in deklaration och att utbytet av information sker mellan myndigheterna. Du som tredje part ska inte behöva göra detta. Med anledning av ovanstående bör vi därför se över det nordiska skatteavtalet och ta bort de gränshinder som ligger i vägen för en för viktig arbetsmarknad.
mot · H6022580 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över nuvarande regler för körkort som gör att små, lätta bilar med sämre bromssystem tillåts dra större och tyngre släp än vad större och säkrare bilar gör och tillkännager detta för regeringen. förbättrades och förenklades behörighetsreglerna för körkort vad gäller tunga och lätta släp. Reglerna är dock fortfarande orättvisa och osäkra på så vis att de hindrar större bilar som egentligen är bättre lämpade för att dra tunga släp från att göra just detta. En större och tyngre bil, med bättre bromssystem, som säkrare drar släp tillåts sällan att göra detta då bilens och släpets sammanlagda totalvikt då överskrids. Detta gör att många som ofta drar släp – , släp lastade med byggmaterial och hästtransporter – väljer att göra detta med gamla och osäkra bilar endast för att de också är lätta. En lätt bil får helt enkelt dra mer, trots att den egentligen är mer osäker att dra tunga släp med. För att komplicera detta ytterligare är det dessutom så att straff och påföljder för brott mot fordonsbehörigheter är förhållandevis höga. Framförallt i förhållande till att dra ett för tungt lastat släp. Tillsammans resulterar detta i att lätta bilar drar runt på släp som de visserligen är behöriga att dra men som inte alls är säkra vare sig för de som kör eller för övriga trafikanter. Lägg därtill de stora mörkertalen när det gäller antalet släp som lastas för tungt. Denna komplicerade situation har lyckligtvis en enkel lösning. Regeringen bör ge i uppgift till lämplig myndighet att se över möjligheterna att tillåta bilar med fyrhjulsdrift och större dragkapacitet att dra tyngre släp. Detta bör ge regeringen till känna.