ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602170 · 2018-10-23 00:00:00 — Lika villkor för civilsamhället ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av stödet till idrottsrörelsen bör göras och tillkännager detta för regeringen. Enligt socialavgiftslagen (2000:980) 2 kap. 19 § ska idrottsföreningar inte betala arbetsgivaravgifter på ersättningar till idrottsutövare om ersättningen sammanlagt är lägre än ett halvt prisbasbelopp. En förutsättning är att föreningen är en ideell förening som har till ändamål att främja idrottslig verksamhet. Andra ideella föreningar som ger ut ersättningar till personer omfattas inte av avgiftsfriheten. Detta gäller även om de som får ersättning i huvudsak arbetar ideellt för föreningen. Sådana föreningar ska betala arbetsgivaravgifter så snart ersättningen uppgår till den generella beloppsgränsen, . Idrottsföreningarna fyller en viktig funktion i samhället när det gäller att skapa meningsfull fritidssysselsättning för både unga och äldre, social gemenskap, främjande av folkhälsa m.m. har insett och erkänt idrottsrörelsens bidrag och samhällsnytta och förmånen att slippa betala arbetsgivaravgift syftar till att underlätta för föreningarna att bedriva och utveckla sin verksamhet. Vi lever i när den ofrivilliga ensamheten och den psykiska ohälsan har vuxit fram som ett stort samhällsproblem. Ökande klyftor och segregation hotar den livsviktiga samhällsgemenskapen och integrationen av nyanlända skapar nya utmaningar. I arbetet med att främja delaktighet och demokrati, stärka samhällsgemenskapen, motverka ensamhet och utanförskap och för att skapa förutsättningar för en positiv integrationsprocess har civilsamhället och ideella aktörer en avgörande betydelse. Med samma logik och baserat på samma erfarenhet och kunskap som ligger till grund för idrottsföreningarnas undantag från kravet att betala arbetsgivaravgift borde det vara en självklarhet att även andra typer av ideella organisationer kan omfattas av samma regler. De nuvarande reglerna för idrottsföreningar omfattar endast personer som kan betraktas som idrottsutövare. Det innebär att befrielsen från att betala arbetsgivaravgift inte gäller ersättning till personer som arbetar med administration, ekonomi, servering eller städning. I många föreningar skulle möjligheten att avlöna en administratör, kassör eller vaktmästare ha avgörande betydelse för föreningens verksamhet och utveckling. Kan verksamheten växa kan också fler människor bli en del av gemenskapen. Möjligheten att få arbeta med enklare arbetsuppgifter på deltid kan också bli en väg in till eller tillbaka till arbetsmarknaden för unga, nyanlända eller andra personer i olika typer av utanförskap. En översyn av stödet till idrottsrörelsen bör göras i syfte att låta det omfatta alla ideella organisationer. En sådan översyn bör även granska personkretsen, vilka yrkeskategorier som omfattas av regelverket samt ta ställning till behovet och samhällsnyttan av att höja beloppsgränsen till ett helt prisbasbelopp.
mot · H602171 · 2018-10-23 00:00:00 — Statliga arbetsgivares särskilda ansvar för en jämlik arbetsmarknad ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda offentliga arbetsgivares ansvar för jämlikt tillträde till arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. I rapporten på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2017 konstaterar SCB och Arbetsförmedlingen att personer med funktionsnedsättning alltjämt har en svag ställning på svensk arbetsmarknad. I befolkningen i allmänhet är sysselsättningsgraden . Bland personer med funktionsnedsättning är den , och bland personer med nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta. av de tillfrågade i undersökningen anger att de har upplevt någon form av diskriminering. Samhällets målsättning måste vara att erbjuda alla människor likvärdiga livschanser. Statliga myndigheter och andra stora offentliga arbetsgivare borde kunna ta ett ökat ansvar för att utveckla arbetsmarknaden för denna grupp. Genom kompetensutveckling och förbättrade rekryteringsprocesser skulle offentliga arbetsgivare kunna föregå med gott exempel och visa på hur diskriminering kan motverkas och anpassningar kan göras för att rekrytering ska kunna ske på jämlika villkor. En särskild utredning bör tillsättas med uppgift att beskriva hur statliga arbetsgivare arbetar för att motverka diskriminering och underlätta för personer med funktionsnedsättning att få jämlikt tillträde till arbetsmarknaden och offentliga anställningar.
mot · H602172 · 2018-10-24 00:00:00 — Kommunalt veto mot prospektering av alunskiffer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett kommunalt veto mot prospektering av alunskiffer och tillkännager detta för regeringen. Det brittiska företaget vill enligt ansökan till Bergsstaten göra undersökningar – bland annat i form av provborrningar och markundersökningar – efter uran och vanadin, ämnen som man vet finns i alunskiffern på . Det handlar om tre olika områden på sammanlagt bortåt mark, Fågeltofta nr 1, Killeröd nr 1 i kommun och Virrestad nr 1 i . Företaget uppger i ansökan att inverkan på allmänna intressen kommer ”i huvudsak att bestå i terrängkörning samt borrning. Vid transport av utrustningen kan viss skog behöva avverkas”. Företaget skriver också att man kommer att följa sedvanliga riktlinjer för prospekteringsarbeten när det gäller att kommunicera med de som berörs av arbetena. Gruvnäringen har traditionellt varit ett av grundfundamenten för det svenska välståndet. Exploatering av alunskiffer innebär dock så stora miljörisker att gruvverksamheten motiverar särskilda regler. I har brytning av alunskiffer inte skett på många decennier, men erfarenheter från bland annat uranbrytning i västgötska ger oss viktiga kunskaper. Erfarenheter finns också från Talvivaaragruvan i finska Sotkamo, erfarenheter som visar att inga moderna metoder är miljömässigt hållbara. När alunskiffern krossas frigörs tungmetaller och radioaktiva ämnen som utgör ett hot mot markområden, grundvatten och jordbruksmark. Kommande generationer i berörda kommuner får ta över omfattande kostnader för återställning av dagbrott och inkapsling av läckande, vittrande skifferrester. Flera av de aktuella områdena utgör dessutom bördigaste jordbruksmarker, vilket gör dem särskilt skyddsvärda. När det gäller utvinning av uran finns det en vetorätt. Det gäller dock först i exploateringsfasen och inte vid prospektering. Ett undersökningstillstånd blir lätt som en våt filt över området och hämmar möjliga utvecklingsplaner för området, vare sig det handlar om satsningar på turism eller utvecklingen av andra näringar. Det borde därför vara rimligt att det finns ett större inflytande för kommunen även när ett företag vill påbörja prospektering efter alunskiffrar. Det är viktigt att inse den stora skillnaden mellan exploatering av alunskiffer och konventionell gruvdrift i urberg. Regeringen bör därför se över möjligheten att ge kommunerna vetorätt även mot prospektering efter alunskiffer. Skånberg (KD)
mot · H602173 · 2018-10-24 00:00:00 — Skatter och avgifter på lönebeskedet ställer sig bakom det som anförs i motionen om skatter och avgifter på lönebesked och tillkännager detta för regeringen. Kunskap om vad vi tjänar och betalar i skatt är en mycket viktig information. En rad undersökningar visar att kunskapen avseende skatterna är svag vilket är mycket problematiskt då skatterna utgör, för de flesta, den enskilt största utgiften för ett hushåll. Ytterst handlar det om vår demokrati då en fungerande demokrati förutsätter att medborgarna är välinformerade, inte minst om de centrala delarna kring hur vi ex. finansierar våra gemensamma offentliga åtaganden. Den S-ledda regeringen –2018 har i en proposition tagit initiativ till regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik där man bl.a. motiverar detta med att ”socialförsäkringen ska så långt möjligt vara enkel att förstå så att den som berörs vet vad som krävs.” En argumentation som med fördel kan och ska användas när det gäller de skatter som medborgarna betalar. Att kunskapen om vilka skatter den enskilde betalar och hur höga dessa är visar på betydande brister torde inte vara överraskande utan snarare förståeligt. Detta då inkomsterna beskattas i flera led när de strömmar genom vår ekonomi och en allt större andel av skatterna i vårt skattesystem utgörs av s.k. indirekta skatter. I betänkande från , Våra skatter (SOU 2002:47), visar man hur en inkomst i normalfallet beskattas : 1) i produktionsledet där inkomsten, förutsatt att det är en lön, beskattas med arbetsgivaravgifter 2) i hushållen i form av vanlig inkomstbeskattning 3) i konsumtionsledet via moms och punktskatter. Att informera om hur vi beskattar detta ”ekonomiska kretslopp” är viktigt. Ett steg i detta är att synliggöra det osynliga. Av de indirekta skatterna är arbetsgivaravgiften den dominerande, och ekonomisk forskning visar att en betydande del bärs av den anställde, detta som två av tre svenskar, i en undersökning utförd av 2015, menar att det är en skatt som arbetsgivaren betalar. Det finns anledning att befara att den svaga kunskapsnivån avseende våra skatter kommer att öka då den praktiska hanteringen av skatteuppbörden förändrats . För de enskilda skattebetalarna har det tagits fram en förenklad självdeklaration, e‑tjänster på nätet och även möjligheten att deklarera via sms. Detta underlättar för den enskilde skattebetalaren men kan även leda till en minskad förståelse och insikt om skatterna då det inte i samma utsträckning krävs att han eller hon sätter sig in i sin skattesituation. Vårt skattesystem ska, i likhet med tankarna kring socialförsäkringarna, kunna förstås. Förtroendet för skattesystemet bygger på detta. Vi ska därför eftersträva åtgärder som gör att redovisningen av skatternas totala omfattning blir mer lättillgänglig för den enskilde. En sådan åtgärd är att det av lönebeskedet framgår vad individen betalar i både direkta och indirekta skatter. Här bör staten och det allmänna föregå med gott exempel genom att redovisa arbetstagarens bruttolön och därefter redovisa arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter som dras från denna.
mot · H602175 · 2018-10-24 00:00:00 — Förmånsbeskattning inom den nationella insatsverksamheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda undantag i förmånsbeskattning och tillkännager detta för regeringen. Det har medialt uppmärksammats hur brandmän och andra som ryckte in för att bekämpa sommarens skogsbränder fått beskedet att den kost och logi de fått i samband med släckningsarbetet ska förmånsbeskattas. Det handlar i många fall om boende i tält och skolor, och mat som ätits på stående fot för att snabbt kunna återgå i släckningsarbetet. Schablonvärdet för kost för är per dag om kosten är helt fri (minst tre måltider) eller för en enskild lunch eller middag. Dessa schablonvärden gäller oavsett om man äter lyxig trerätters på restaurang eller en kall måltid sittandes på en stubbe i skogen. har föreslagit att kontraktsanställda inom Försvarsmakten ska slippa förmånsbeskattning av enklare måltider ute i fält. På samma sätt ser vi det som högst rimligt att personer som jobbar inom den nationella insatsverksamheten undantas från förmånsbeskattning. Även om de som kan komma att bli föremål för förmånsbeskattning av kost och logi på ett eller annat sätt kompenseras så ger lagstiftningen en besvärlig administration. Denna fråga bör kunna snabbutredas och regeringen torde tämligen snabbt kunna återkomma med en justering i skattelagstiftningen.
mot · H602176 · 2018-10-24 00:00:00 — Avdragsrätten för gåvor till hjälporganisationer och ideella föreningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett återinförande av avdragsrätt för gåvor till hjälporganisationer och ideella föreningar och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen införde 2012 möjligheten för privatpersoner att göra avdrag för gåvor till hjälporganisationer och ideella föreningar. Införandet innebar både att fler människor började att ge gåvor och att det totala givandet till organisationer med 90-konto ökade. Dock valde den S-ledda regeringen att ta bort möjligheten till gåvoskatteavdrag 2016. De ideella organisationerna är en viktig resurs för samhällsinsatser inom och också för insatser i olika välgörande ändamål inom och utom där behoven är stora. Att underlätta för en finansiering av insatser av dessa ideella organisationer är en samhällsnyttig satsning, vilket också ökar incitamentet för den enskilda människans ansvarstagande för medmänniskor och insatser för välgörande ändamål. Som exempel på en organisation med 90-konto där stora insatser görs med minimala administrativa kostnader är med säte i i . Under ledning av eldsjälen bedriver man ett stort arbete i och inriktat bland annat på att ge barn och ungdomar en framtid genom utbildningsinsatser och en meningsfull fritid för att förhindra ett liv med brottslig inriktning. Genom ett återinfört gåvoskatteavdrag skulle förutsättningarna förbättras för ett utökat stöd till organisationer liknande . Att ta bort en i grunden god reform med gåvoskatteavdrag som skapar incitament för frivilliga välgörenhetsinsatser för utsatta människor både inom och utom var inte ett bra beslut och man bör därför se över möjligheterna att återigen införa gåvoskatteavdraget i sin tidigare utformning för att främja de ideella organisationernas insatser.
mot · H602178 · 2018-10-24 00:00:00 — Revidera riktlinjer och förordningar gällande myndigheters hantering och försäljning av personuppgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om revidering av riktlinjer och förordningar gällande myndigheters hantering samt försäljning av personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. I dagens förordningar och riktlinjer för myndigheter, t.ex. , och , anges att personuppgifter kan lämnas ut till privatpersoner och företag. Dock har detta tolkats på ett sådant sätt att t.ex. i stor omfattning säljer personuppgifterna till en rad företag i ett som det ser ut vinstdrivande syfte. Försäljningen av personuppgifter inbegriper inte något ansvar för fortsatt användning vilket kan leda till att privatpersoner kontaktas av mer eller mindre seriösa företag i samband med t.ex. avställning av fordon eller med erbjudande om extra tjänster i samband med bilköp. Det finns även en risk att fordons- och personuppgifter används i brottsligt syfte för id-kapning samt fordonsstölder. Även om offentlighetsprincipen är vital för vårt demokratiska samhälle ger en hantering av personuppgifter på det sätt som ovan beskriver inte i alla delar ett rättsskydd för individen då försäljningen av personuppgifter från myndighetens sida inte innebär ett ansvar för vad uppgifter senare används till. Myndigheternas hemsidor ger också en bristfällig och ofullständig information om att personuppgifterna säljs vidare i stor omfattning. För att undvika att personuppgifterna säljs vidare av en myndighet måste varje person kontakta resp. myndighet och skapa ett ”reklamskydd” för att därigenom undvika att få direktadresserad reklam utifrån sålda personuppgifter. För att förbättra individens skydd bör riktlinjer och förordningar till myndigheter som säljer personuppgifter ses över och revideras så att försäljning av personuppgifter sker mer restriktivt. Försäljningen av personuppgifter bör också ske först efter klar information från myndigheten t.ex. på myndighetens hemsida och efter att den som finns registrerad i myndighetens databas givit ett medgivande till försäljning.
mot · H602179 · 2018-10-25 00:00:00 — Upprätta en nationell insatsstyrka för brand ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att upprätta en nationell räddningstjänst som kan användas vid större bränder och tillkännager detta för regeringen. har det inträffat att vi har drabbats av stora skogsbränder. Detta har visat att har stora problem med att hantera större bränder. I är det kommunerna som har huvudansvaret för räddningstjänsten. hanteras av den enskilda kommunen eller i samverkan mellan flera kommuner. är detta en god ordning där de kommunala räddningstjänsterna har de resurser man behöver för att hantera alla ”normala” krissituationer. När det däremot uppstår riktigt stora bränder, vilket vi har drabbats av , räcker inte de kommunala resurserna till. Den nationella nivån har inte heller någon bra resurs att sätta in för att stödja den kommunala nivån. På den polisiära sidan finns en nationell insatsstyrka som har rätt utbildning samt adekvat utrustning för att genomföra nationella insatser. Samma organisation kan med fördel upprättas inom staten och då förslagsvis underställd Försvarsmakten. Vid den senaste storbranden fick vi stöd från den polska statliga räddningstjänsten. På samma sätt som har en nationell insatsstyrka bör vi upprätta en motsvarande svensk insatsstyrka som har utbildad personal, specialfordon samt tillgång till helikoptrar och flygplan.
mot · H602180 · 2018-10-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner/räddningsförbund bör ta ansvar för deltidsbrandmännen vid eventuell skada under tjänsteutövning och tillkännager detta för regeringen. Enligt dagens lagstiftning är det det enskilda företaget som är huvudarbetsgivare som står för arbetsskadeförsäkringen för deltidsbrandmän. Detta får som konsekvens att ett flertal arbetsgivare är negativa till att deras personal engagerar sig som deltidsbrandmän. Det är också ett stort problem när en brandman skadas vid en utryckning då personen i fråga kan bli långtidssjukskriven vilket huvudarbetsgivaren får ansvaret för trots att skadan har uppstått när brandmannen har tjänstgjort i syfte att ge alla andra medborgare trygghet. När olyckan väl är framme kan även ett enskilt företag/arbetsgivare drabbas hårt när en anställd som har en nyckelbefattning blir skadad. I värsta fall kan det till och med gå så illa att företaget får lägga ner på grund av att en deltidsbrandman har skadats och kan delta på den vanliga arbetsplatsen. Kommunerna/räddningsförbunden kan inte heller teckna tilläggsförsäkringar då det är huvudarbetsgivaren som har huvudansvaret för deltidsbrandmän. Detta är en otidsenlig ordning. Vi behöver ändra lagstiftningen så att kommuner/räddningsförbund tar ansvaret för deltidsbrandmännen vid eventuell skada under tjänsteutövning. Den statliga utredningen 2018:54 har föreslagit att kommunen måste ta ansvar för personalförsörjningen av deltidsbrandmän. Bland annat genom att åta sig att ersätta huvudarbetsgivarens kostnader för arbetstagares skador som uppkommit vid arbete som deltidsbrandmän. Detta är ett nödvändigt förslag om kommunerna ska klara försörjningen av deltidsbrandmän . Ett annat område, som utredningen påpekade behöver förbättras, är möjligheten till arbetslöshetsersättning. De sociala trygghetssystemen är inte anpassade för den typ av anställning som deltidsbrandmannaskapet utgör.
mot · H602181 · 2018-10-25 00:00:00 — Testa körkortsinnehavare från 65 år ställer sig bakom det som anförs i motionen om att testa körkortsinnehavare från och tillkännager detta för regeringen. Olyckor i trafiken orsakas mest av de yngre förarna men även de äldre förarna bidrar till trafikolyckor. Inte så på grund av våldsam körning utan av felbedömningar, bristande reaktionsförmåga eller synnedsättning. Vid ålderns höst så sänks både syn, hörsel, uppfattning och reaktionsförmåga. Mitt förslag är att körkortsinnehavare från genomgår ett test utav sina förmågor inom syn, hörsel, uppfattning och reaktion. Detta ska sedan ske för att få behålla sitt körkort. Detta skulle minska olyckorna i trafiken. Många äldre är mycket pigga och och kommer heller inte uppleva några problem med detta. Testet skall vara gratis och statligt finansierat.
mot · H602182 · 2018-10-25 00:00:00 — En arbetsmarknad för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera regelverket för att personer med funktionsvariation ska få plats på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Regeringen bedriver ett stort och viktigt arbete för att få in fler personer med funktionsvariation på arbetsmarknaden. Det är mycket bra. Många attraktiva möjligheter finns nu för att locka presumtiva arbetstagare och arbetsgivare att bereda plats för fler som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Trots alla möjligheter som finns är det dock få arbetsgivare som tar steget och verkligen anställer personer med funktionsvariation. Dessvärre gäller det också arbetsplatser i offentlig sektor. Här måste mer kunna göras. Nuvarande insatser, bland annat lönebidrag, bidrar till en inlåsningseffekt då det inte är möjligt att ha mer än en arbetsgivare eller äga och driva eget företag. I om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, artikel 27 om arbete och sysselsättning, står bland annat följande: Konventionsstaterna erkänner rätten till arbete för personer med funktionsnedsättning på lika villkor som för andra. Konventionsstaterna ska främja möjligheter till anställning och befordran på arbetsmarknaden och hjälp med att finna, få och återgå till anställning. Staterna ska också främja möjligheterna till egenföretagande, företagande, utveckling av kooperativ samt till att starta eget företag. Konventionsstaterna ska också vidta ändamålsenliga åtgärder, däribland lagstiftning, för att anställa personer med funktionsnedsättning i den offentliga sektorn. Det är dags att gå från ord till handling som resulterar i att fler personer med funktionsnedsättning får arbete. Undertecknad efterfrågar en modernisering av regelverket för att personer med funktionsvariation ska få plats på arbetsmarknaden i enlighet med artikel 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Vidare bör regeringen se över flertalet av de förslag som presenterades i 2012:31.
mot · H602183 · 2018-10-25 00:00:00 — Obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor och tillkännager detta för regeringen. Burkar eller flaskor som inte ingår i det svenska pantsystemet (importburkar respektive importflaskor) tas emot i de flesta pantautomater förutsatt att EAN-koden är oskadad, men långt ifrån alla. De importburkar och flaskor som inte accepteras av automaten eller motsvarande hamnar därför med stor sannolikhet i de vanliga hushållssoporna eller i värsta fall i naturen och endast i undantagsfall lämnas de in för återvinning. Med endast ytterst få undantag är samtliga importburkar och flaskor oavsett tillverkningsland försedda med en EAN-kod och kan således identifieras av pantautomaten. Av denna anledning finns ingen anledning till varför inte samtliga pantstationer och automater ska kunna acceptera även importburkar och flaskor även om den enskilde personen inte erhåller någon pant. Jag föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att utreda hur ett obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor kan införas.
mot · H602184 · 2018-10-25 00:00:00 — Inför pantsystem för färgpatroner ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av pantsystem för färgpatroner och tillkännager detta för regeringen. Den som yrkesmässigt tappar konsumtionsfärdig dryck i plastflaska eller metallburk eller yrkesmässigt till för in konsumtionsfärdig dryck i plastflaska eller metallburk skall se till att flaskan eller burken ingår i ett godkänt retursystem, om flaskan eller burken är avsedd för den svenska marknaden. En färgpatron till bläck, laser eller andra typer av skrivare är på liknande vis en behållare vilken efter att innehållet förbrukas förväntas lämnas in för återvinning eller påfyllning. För att öka incitamenten för att den enskilde brukaren ska lämna in patronen för påfyllning, återvinning eller miljövänlig destruering bör ett retursystem likt det som finns för plastflaska eller metallburk finnas, varför jag föreslår att ger uppdraget till regeringen att utreda hur ett pantsystem för färgpatroner kan införas.