mot · H6022610 · 2018-11-30 00:00:00 — Som en del av detta föreslogs en förstärkning av det existerande signalsystemet ATC och av ledningar, med fokus på ökad driftssäkerhet, samt en säkring med hjälp av stängsel av banvallar som är utsatta för personer på spåren. Rusta upp regionala och lokala järnvägsbanor samt viktiga godstrafiksträckor Det regionala och lokala järnvägsnätet har prioriterats ned. Detta trots att flera av banorna är mycket viktiga ur ett regionalt utvecklingsperspektiv, för arbetspendling, kollektivtrafik och inte minst näringslivets godstransporter. Fungerande järnväg bidrar bland annat till att människor kan bo och pendla i större regioner och är en viktig tillgång för en allt rörligare befolkning. Många godstrafiksträckor är viktiga för industrin och det lokala näringslivet men är kraftigt eftersatta. vill därför stärka underhållet av järnvägen med resurser som är öronmärkta till att rusta upp lokala och regionala lågtrafikerade banor på den svenska landsbygden. Detta är bansträckor med viktig pendlingsfunktion och godstransportfunktion och som har stor betydelse för jobb och tillväxt. Dessa hamnar i regel långt ned på prioriteringar, där stambanorna alltid ligger först. De regionalt viktiga men mindre banorna utanför stomnätet blir därför i många fall aldrig upprustade. vill att järnvägsunderhållet förstärks i syfte att rusta upp regionala och lokala banor för att underlätta tågpendlande och godstransport. Norra näringsliv har ett behov av en fungerande och effektiv infrastruktur för så väl gods som människor. Trots stora avstånd och glesbefolkade län har norra en viktig roll i svensk export. Denna måste vårdas och vässas. Där fyller ett färdigställande av Norrbotniabanan en viktig funktion. Skogen, malmen och stålet är viktiga exportvaror som utgör en avsevärd del av ekonomi. Den norra delen av landet, med sina rika naturresurser, bidrar stort till denna utveckling. En viktig förutsättning för export är fungerande transporter. Det är därför glädjande att i sitt förslag till nationell infrastrukturplan föreslår en utbyggnad av Norrbotniabanan mellan och , och att regeringen valt att fatta beslut i enlighet med rekommendation. Detta är dock bara en del av Norrbotniabanans sträckning. Norrbottniabanan är ett stort projekt och skulle i likhet med många andra motsvarande projekt lämpa sig att genomföra i offentlig-privat samverkan (OPS). Används även EU:s medfinansiering blir byggandet fullt realistiskt att genomföra. En väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. Det leder också till att möjligheten att ta ett jobb längre från bostaden breddas, vilket möjliggör för fler hållbara transporter, minskad klimatpåverkan och att nya jobb och bostäder kan växa fram. Snabbare tåg skapar dessutom möjlighet till enklare och effektivare pendling. Det handlar om modern och grön infrastruktur som knyter samman och som därför har en positiv inställning till. räcker den svenska järnvägens kapacitet inte till, varken i norra eller . En kraftig tillväxt i tågtrafiken har lett till högt kapacitetsutnyttjande och eftersatt underhåll som järnvägen varit i behov av ytterligare förstärkningar vad gäller drift och underhåll. Prognoserna visar på en fortsatt stark tillväxt av personresor och godstransporter i vårt land. Enbart för att vidmakthålla järnvägens andel av transportarbetet måste kapaciteten kraftigt förstärkas. Denna situation gör systemet mycket känsligt för störningar, både planerade, tekniska och väderbaserade. Slutresultatet blir låg pålitlighet och lågt förtroende för tåg, såväl för persontrafik som för den stora mängd gods som måste transporteras på järnväg. är därför positivt till en förstärkning av det svenska järnvägssystemet och dess stambanestruktur, med högre kapacitet för att möta behovet av mer person- och godstransporter, till exempel i form av höghastighetsjärnvägar. Vi har en stor tilltro till de möjligheter tekniken medför. Med höghastighetståg skapas också arbetsmarknadsförstoring i helt ny skala som möjliggör tillväxt och kommer att stärka svensk konkurrenskraft. Det resultat Sverigeförhandlingen tagit fram avseende höghastighetsbanor bär på stor potential, både avseende transportarbete och bostadsproduktion, varför är mån om en hållbar finansiering och att man förmår att vidmakthålla en mycket hög grad av kostnadskontroll i projektet. Projektet ska ses som en helhet med anslutningar, bostäder, investeringar och kollektivtrafik i hela . En satsning på höghastighetståg måste även inkludera att höghastighetsbanorna och deras stationer länkas ihop med och förstärker kapaciteten på befintlig transportinfrastruktur så att tillgängligheten kommer hela det svenska transportsystemet till del. Satsningen får inte ske på bekostnad av underhåll och utbyggnad av befintliga vägar och järnvägar, inklusive Norrbotniabanan. Tyngre och längre fordon Det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport med tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska vägnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer effektivt och utsläppen av bland annat koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. Genom att möjliggöra för tyngre och längre fordon att rulla på vägar skulle företag kunna spara som det skulle skapa stora miljövinster. En 74-tons lastbil släpper ut betydligt mindre per transporterat ton än dagens konventionella lastbilar. Det är bra att har sagt ja till att högsta möjliga bruttovikt ska höjas från . kvarstår att säkerställa att implementeringen går skyndsamt och att vägnätet rustas för en ny bärighetsklass, BK4. Det är därför även viktigt att de enskilda vägarna som utgör en stor del av det svenska vägnätet ges förutsättningar att klara av 74-tonslastbilar. I vårt grannland , som också är ett konkurrentland för den svenska skogsnäringen, har en ökning av högsta tillåtna bruttovikt genomförts, från till . En liknande reform måste sjösättas i och då omfatta hela det svenska väg- och järnvägsnätet. Det är också ett prioriterat arbete att gå vidare med hur längre fordon än ska kunna introduceras i trafiken. Av det svenska vägnätet består av enskilda vägar, medan endast är statliga och 4 kommunala. Ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, exempelvis enskilda markägare, vägföreningar eller samfällighetsföreningar. Av dessa får 7 statsbidrag som ska bidra till att vägarna tillgodoser behoven och håller hög transportkvalitet. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta. Det är de enskilda vägarna som möjliggör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är också mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. Det är viktigt att de enskilda vägarna ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av 74-tonslastbilar på de svenska vägnäten, till förmån bland annat för en väl fungerande konkurrenssituation för svensk skogsindustri och för övriga råvarutransporter. medverkade i alliansregeringen till ett kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna och anser att de enskilda vägarna ska fortsätta att främjas. Därför vill vi att underhållet av enskilda vägar och även lågtrafikerade statliga vägar förstärks, i syfte att kunna genomföra nödvändiga bärighetssatsningar och reinvesteringar för ett robust vägnät i hela landet. Ordning och reda på vägarna Konkurrenssituationen i transportnäringen är stenhård. Åkerier som bedriver illegal verksamhet har ökat kraftigt i antal och är av både utländskt och svenskt ursprung. Överträdelserna rör sig till exempel om brist på yrkestrafiktillstånd, överträdelser mot cabotageförordningen och utebliven betalning av lagstadgade avgifter och skatter. Andra delar är bland annat brott mot kör- och vilotider och smuggling. anser det vara en prioriterad fråga att minska fusket på våra vägar. Vi har därför varit med och skärpt lagstiftningen på området. Det kan dock finnas anledning att gå vidare med ytterligare förslag för att minska fusket. Ett exempel kan vara att införa krav på gps-sändare för de utlandsregistrerade åkare som trafikerar det svenska vägnätet enligt cabotageregelverket. Inom framtidens teknik är några trender extra tydliga: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering samt implementering av 5G, den femte generationens mobilnät, kan få en genomgripande effekt på hela transportsystemet. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. finns en rad frågor rörande de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna och behovet av att utveckla ansvarsbegreppet. Alternativa finansieringslösningar för infrastrukturåtgärder Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar i . I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). På så vis möjliggörs att en utförare av ett projekt tar ett helhetsansvar för kostnader, genomförande och uppföljning. Det kan röra sig om en järnväg, en bro, en motorvägssträcka eller en del av en trafiklösning, som till exempel mer robust elförsörjning eller ett signalsystem för järnväg. I är det fortfarande sällsynt med projekt som finansierats via OPS. Det är beklagligt eftersom OPS ofta har stora fördelar. De offentliga anslagen till investeringar i infrastruktur är inte tillräckliga för att genomföra alla de projekt som är samhällsekonomiskt nyttiga. OPS möjliggör tidigareläggning av sådana projekt utan att på kort sikt ta budgetutrymme i anspråk. Projektets kostnad återbetalas istället , som motsvarar anläggningens livslängd. OPS medför även potentiella effektivitetsvinster. När den privata parten är ansvarig för både projektering, byggande, drift och underhåll skapas starkare incitament att hålla nere kostnaderna och bygga med kvalitet. Att det finns potentiella effektivitetsvinster att realisera med hjälp av OPS-modeller inom investeringar i statlig transportinfrastruktur är också en slutsats i den statliga utredning som undersökt frågan. bör ges i uppdrag att identifiera och driva 10–15 av de objekt som finns angivna i nationell plan i form av OPS, i syfte att skaffa kunskap och erfarenhet samt öka effektiviteten. Höjda banavgifter, brukaravgifter och trängselskatter är andra användbara finansieringsalternativ. Miljöskatter ska bestraffa utsläpp, inte avstånd har en lång rad förslag för att öka omställningen inom åkeribranschen. Bland annat vill vi införa en lastbilspremie för de mest klimateffektiva lastbilarna samt en utökad avdragsrätt för åkerier som tankar förnybart. Vi motsätter oss dock skatter på avstånd som inte är miljöstyrande. Förra mandatperioden infördes också en flygskatt, vilket är kritiska till på grund av dess ytterst begränsade klimateffekt. Vår inställning till denna avhandlas i kapitlet om miljö och klimat, senare i denna motion. Globalisering och digitalisering för människor närmare varandra och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. En fungerande informationsteknologi i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. stärkte i alliansregeringen investeringarna i bredbandsutbyggnad och öppnade för en mer tillgänglig data- och telekommunikation, inte minst på landsbygden. För är it ”det femte transportslaget”, som vid sidan av vägar, järnvägar, sjöfart och flyg möjliggör att bo och verka i hela landet. kommer uppgraderingen från 4G till 5G än tydligare bekräfta den digitaliseringsvåg som sköljer över världen och behovet av en tillgänglig digital infrastruktur över hela landet blir än viktigare för att minska ojämlikheter mellan bygder och människor. Stärkt bredbandsutbyggnad och digitalisering Ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster är att bättre ta tillvara den digitala utvecklingen. vill att alla hushåll och arbetsplatser där efterfrågan finns ska vara uppkopplade . För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och en mer snabbfotad användning av frekvenser för mobilt bredband. Inom landsbygdsprogrammet avsattes för en ökad utbyggnad av bredband på landsbygden. Dessa pengar skulle satsas . Så kallade byalagslösningar, en stor ideell kraft, har drivit på utvecklingen och möjliggjort en kostnadseffektiv utbyggnad av bredband på landsbygden. Intresset för dessa pengar har varit stort, vilket resulterat i att avsatta medel inte räckt till mer än cirka två tredjedelar av ansökningarna. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta har föreslagit att ytterligare medel avsätts för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. Utöver ökade resurser krävs andra insatser för att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband. En sådan är att öka samkanalisationen av kablar i marken. När bredbandsinfrastruktur samförläggs med annan infrastruktur, till exempel vid bygge av vägar eller dragning av elkablar, blir byggande av samhällsinfrastruktur mer kostnadseffektiv. Myndigheter som och bör ges instruktion i regleringsbrev om att alla som önskar ska få lägga bredband i deras väg- eller nätområde och att berörda myndigheter ska förverkliga detta. Myndigheterna får sedan räkna av sin extrakostnad för detta via pengar som kommer från det generella anslaget för en ökad bredbandsutbyggnad. Dessutom bör ges i uppdrag att undersöka om elnätsmonopolen kan åläggas att också dra bredbandsfiber eller motsvarande lösning när elnätsinfrastruktur förnyas. har nedmonteringen av det gamla statliga telefonikopparnätet accelererat, något som påverkar tillgången till telefoni- och bredbandstjänster. Detta slår hårdast mot landsbygden, där alternativen till en fast förbindelse, till exempel ett fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet, inte finns eller är alltför kostsamma. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till en fungerande kommunikation anser att den aktör som distribuerar telefoni- och bredbandstjänster inte ska tillåtas avbryta den, om det inte finns en fullgod ersättning till en rimlig kostnad på plats. Tillväxten skapas i hela fick i den parlamentariska landsbygdskommittén brett stöd för många av våra politiska förslag, bland annat att decentralisera myndigheter i syfte att flytta makten närmare medborgarna samt ökade möjligheter till strandnära byggande. uppmanade den dåvarande regeringen att ta bort flera av de begränsningar som finns för byggande på landsbygden. Om landsbygden ska växa och utvecklas måste även byggandet öka, inte minst med attraktivt boende. I stora delar av landet finns områden som inte är detaljplanelagda. Här finns förutsättningar att införa andra regler än de som gäller i tätorter, vilket skulle göra det enklare att bygga. vill se nationella regelförenklingar som möjliggör för enklare regler för byggande utanför detaljplanelagt område så att fler bostäder kan byggas i hela landet. Andra förslag som fått igenom är förbättrad tillgång till bredband på landsbygden, åtgärder som ökar svensk livsmedelsproduktion såsom att offentliga upphandlingar av livsmedel ska ske med krav motsvarande svenska miljökrav och svenska regler för djurskydd. Alla dessa förslag främjar jobb och företagande på landsbygden. Förutom att genomföra viktiga delar av landsbygdskommitténs förslag behövs konkreta åtgärder för ett starkt och konkurrenskraftigt företagande och fler arbetstillfällen i hela landet. Det behöver bli enklare och billigare att anställa och skatter och avgifter som hämmar jobbskapande måste minimeras. Beklagligt nog presenterade den rödgröna regeringen en landsbygdsproposition utan konkreta förslag som skulle kunna göra skillnad för dem som bor och verkar på landsbygden. Därför har lagt ett eget förslag, med åtgärder som bygger på landsbygdskommitténs förslag om bland annat sänkta kostnader, mindre krångel och mer självbestämmande. Beslut ska fattas nära dem som berörs. För att landsbygder ska kunna utvecklas måste kommuner och regioner ges mer makt att skapa utveckling och attraktivitet utifrån sina egna förutsättningar. Det handlar bland annat om att staten måste släppa ifrån sig makt till folkvalda församlingar som känner sin region och sin kommun och dess behov. Detta kan bland annat göras genom att myndigheter decentraliserar hela eller delar av sina funktioner till regioner och kommuner, som exempelvis beslutanderätt över tillväxtfrågor, miljöarbete och infrastruktur. vill inte se en kommunreform som ritar om kommungränser från ett kontor i . I stället måste kommunsammanslagningar, om de ska ske, bygga på kommunernas egen vilja, där den kommunala självbestämmanderätten värnas. Samma principer bör gälla vid en eventuell regionreform. För att en sådan ska kunna genomföras krävs att de nya och större regionerna också får ökad makt genom en kraftfull decentralisering. Regelverket för byggande och planfrågor är i många delar anpassat för tätorter och städernas förutsättningar. vill därför reformera både strandskydd och detaljplaner. Strandskyddet är viktigt för att skydda stora naturvärden och ett tillgängligt friluftsliv. Men i skulle varje invånare kunna ha tre sjöar och mer än fem kilometer strand var att bosätta sig intill. Då är det inte rimligt att samma regler ska gälla i som på eller . Ett strandskydd behövs i många områden, men inte i hela . Därför vill vi avskaffa det där det inte behövs och lämna över ansvaret för att peka ut skyddsvärda områden i dessa delar av landet till kommunerna. Principen i områden utanför tätorterna som saknar detaljplan borde vara att det som inte uttryckligen är förbjudet ska vara tillåtet. Det bör även finnas större frihet att få bygglov för samlad bebyggelse med flera hus i grupp utanför planlagda samhällen. Landsbygden drivs i stor utsträckning av olika föreningar och ideella krafter. När det offentliga inte klarar av eller inte prioriterar att ta ansvar för viktig service är det de enskilda människornas engagemang som får landsbygden att fungera. Att uppmuntra detta engagemang är viktigt, då det är en central del i utvecklingen av landsbygden. Men det är även viktigt av rättviseskäl att se de extra insatser som krävs och de ökade kostnader som det medför för människor på landsbygden. vill uppmuntra lokala engagemang genom en reform som ger mer pengar i plånboken för människor på landsbygden genom införandet av ett landsbygdsavdrag. Landsbygdsavdraget gör avgifter till samfällighetsföreningar avdragsgilla upp till ett tak. Det skulle underlätta för föreningar där privatpersoner går samman för att lösa samhällsservice som i andra delar av landet tillhandahålls av kommunen. Avskrivning av studielån på landsbygden Många landsbygdskommuner har problem att rekrytera lärare, sjuksköterskor och andra viktiga nyckelkompetenser. Därför vill att den som flyttar till en landsbygdskommun ska kunna få sina studieskulder avskrivna . Ett liknande system finns i och har haft goda resultat där. förslag riktar sig framför allt mot inland och norra och innebär att alla yrkesverksamma personer som tar examina och flyttar till någon av de utpekade kommunerna ska få hela eller delar av sin studieskuld avskriven . Det skulle både underlätta för dem som vill flytta tillbaka till sina hemkommuner och för kommuner att rekrytera kvalificerad arbetskraft från resten av landet. Tillgång till kommersiell service Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. är stolt över att i regeringsställning ha medverkat till att öka stödet och därmed bidragit till ökad service på landsbygden. Inom nuvarande landsbygdsprogram finns det avsatta för satsningar på kommersiell service på landsbygden. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn stöd för att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. På många orter runt om i landet finns också mängder av affärslokaler som gapar tomma men som skulle kunna användas till livsmedelsbutiker eller annan kommersiell service. Därför vill att den som startar verksamhet i en tom lokal ska slippa fastighetsskatten. Syftet är att underlätta för de företagare som vill öppna en lanthandel och ge människor som bor i landsbygden möjlighet till grundläggande service. För att erbjuda invånare och besökare en attraktiv livsmiljö måste det bli enklare för företagare och privatpersoner att omvandla idéer till verklighet. Det måste därför bli lättare att ordna kulturevenemang, försäljning av mat och dryck och att ordna verksamhet som bidrar till ett mer dynamiskt gatuliv. Även gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker måste tillåtas. En levande besöksnäring kräver att det är lätt att starta och driva företag. Många verksamheter startar på deltid eller . Att tid och energi kan läggas på att utveckla affärsidén snarare än att fylla i blanketter är centralt. För många småföretag innebär den första anställda också en hög tröskel. När företaget väl anställt en person är det enklare att anställa också en andra och en tredje. För att göra det enklare för små företag att växa och anställa vill att arbetsgivaravgiften för den första anställda slopas helt . vill också att företagslokaler på landsbygden ska undantas från kravet på bygglov vid uppförande av till exempel gårdsbutiker och lokaler för till exempel bed and breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till landsbygdsföretagande, men då många gårdar diversifierar sin verksamhet till flera grenar bör detta undantag utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. vill även avskaffa kravet på hotelltillstånd för pensionatverksamhet på landsbygden. Drift av pensionatverksamhet måste ha tillstånd från polismyndigheten. Polisen borde ägna sin tid åt brottsbekämpning, och den som vill öppna upp sitt hem för turister vara fri att göra så. Fler jobb och ökad konkurrenskraft inom de gröna näringarna De gröna näringarna är viktiga för att hela ska kunna växa. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. Bra företagspolitik med minskad administrativ regelbörda och lägre kostnader är den viktigaste politiska åtgärden för att främja företagande, inte minst i dessa näringar. Åtgärder med anledning av torkan 2018 drabbades av den värsta torkan . Konsekvenserna för jordbruket var mycket kännbara. En kris hos de svenska bönderna är ett problem för hela det svenska samhället. Livsmedelsförsörjningen handlar om vår säkerhet. Vi måste alla ha mat för att överleva och fungera. är svensk livsmedelsproduktion helt avgörande för jobb och tillväxt på landsbygden. Det krävs både kort- och långsiktiga åtgärder för att möta detta. På kort sikt behöver de drabbade lantbruksföretagens likviditet och konkurrenskraft stärkas. presenterade därför , i spåren av torkan, ett ”bondepaket”. riktade regeringen ett första krisstöd på 460 miljoner till svenskt lantbruk. Även kommer dock riktat krisstöd att behövas för att svenskt lantbruk ska kunna klara sig ur den värsta likviditetskrisen och det är viktigt att detta blir ett stöd som riktas till fler branschgrenar än .