ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021856 · 2018-11-29 00:00:00 — Översyn av oskäliga påföljder i diskrimineringslagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Dagens diskrimineringslag har många förtjänster, men ett stort fel är den i många fall orimligt höga diskrimineringsavgift som kan utdömas. Denna avgift står ofta inte alls i proportion till andra typer av straff och sanktioner i svensk lagstiftning utan kan framstå som oskäligt hög. Storleken och förutsättningarna för att utdöma diskrimineringsavgift bör därför ses över.
mot · H6021857 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att förbjuda kvotering och tillkännager detta för regeringen. Kvotering i olika sammanhang innebär att någon kvoteras bort när någon annan kvoteras in. I grunden handlar detta om diskriminering av den bortkvoterade. Kvotering bör därför förbjudas i lag. Personer ska bedömas efter egna individuella meriter och inte kvoteras in oavsett om det är på grund av kön, etnicitet eller något annat.
mot · H6021858 · 2018-11-29 00:00:00 — Ersättning till närboende vid vindkraftsetablering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur närboende kan ersättas för sjunkande marknadsvärden på sina fastigheter i samband med vindkraftsetableringar och tillkännager detta för regeringen. har lagt fast en ram för möjlig framtida vindkraftsutbyggnad. Om denna ram utnyttjas fullt ut kommer åtskilliga tusen nya vindkraftverk att byggas runt om i landet. Kommunerna har vetorätt när det gäller vindkraftsetablering, men de lär sannolikt tillstyrka de flesta etableringar om bara vissa minimiavstånd till befintlig bebyggelse respekteras. Tyvärr är det så att även om ett vindkraftverk sätts upp eller mer från bostadsbyggnad upplever många att vindkraftverket stör i form av buller, solreflexer, skuggor med mera. Och oavsett om det handlar om faktiska eller bara befarade eller rent av inbillade störningar visar undersökningar att en vindkraftsetablering kan minska värdet på kringliggande fastigheter. I finns möjlighet för närboende drabbade fastighetsägare att få viss ersättning från ett vindkraftverks ägare. Om riksdag och regering anser att det är av stor vikt för att många nya vindkraftverk etableras borde man överväga om staten alternativt vindkraftverkets ägare på ett liknande sätt som i borde ersätta närboende fastighetsägare för de bestående minskningar i marknadsvärde som en vindkraftsetablering kan medföra.
mot · H6021859 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa och i stället införa ständig i och tillkännager detta för regeringen. För många människor känns det förlegat att laborera med dygnsrytm. Dessutom finns forskning som visar på att det är negativt för hälsan, men även för beteendet och till och med, hävdar en del, för samhällsekonomin. Forskning visar att det är bättre för hälsan att ha mer ljus . Dessutom skulle elförbrukningen minska om vi, även , hade . Därför borde vi, i , överväga att helt avskaffa och i stället införa ständig .
mot · H6021861 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i bostadsrättslagen och tillkännager detta för regeringen. Bostadsrättslagen 2 kap. 4 § 1 stycket ger föreningar rätt att vägra juridiska personer som förvärvat en bostadsrätt att bli medlemmar i föreningen, även om dessa i övrigt uppfyller förutsättningarna för medlemskap. Detta gäller dock inte kommuner och landsting, som inte får vägras inträde i föreningen. Syftet med undantaget är gott, nämligen att säkra tillgången till så kallade sociala bostäder. I praktiken orsakar dock undantaget betydligt fler och större problem än det löser: Bostadsrättsföreningarna har inget inflytande över vilka som kommunen i sin tur hyr ut lägenheterna till, vilket kan leda till minskad attraktivitet för lägenheterna i föreningen, med sjunkande lägenhetspriser som yttersta konsekvens. Bostadsrättsföreningar är tänkta som sammanslutningar för bostadsrättsinnehavare med gemensamt intresse av att äga och vårda den egendom som fastigheten utgör, och därigenom förväntas de ha ett gemensamt intresse i att föreningen har en god ekonomi och i övrigt sköts på ett bra sätt. Att få in en kommun som ägare till en eller flera lägenheter strider direkt mot grundtanken med bostadsrättsföreningar, då kommunens syfte torde vara att hyra ut lägenheten i andra hand, till hyresgäster som per definition inte omfattas av bostadsrättsföreningens gemensamma intresse. Kommuninvånare som deltar i budgivningen för en bostadsrätt riskerar att bli överbudade av kommuner, som deltagit i budgivningen med kommuninvånarnas skattepengar. Detta riskerar att trissa upp bostadspriserna på orten till en onaturligt hög nivå. Det skapas stora orättvisor, när självförsörjande kommuninvånare inte har råd att köpa bostadsrätter, medan invånare som inte själva kan göra rätt för sig får lov att bo där. Det är orättvisor som leder till att olika grupper ställs mot varandra. Dessa problem är av sådan art att det nämnda undantaget för kommuner och landsting bör avskaffas. Boriana (M)
mot · H6021862 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av laglotten och tillkännager detta för regeringen. Lagstiftningen när det gäller arv är otidsenlig och behöver uppdateras. Laglottssystemet infördes och innebär att bröstarvingarna har rätt till hälften av sin arvslott även om arvlåtarens vilja säger något annat. Rätten till laglott regleras i 7 kap. (1958:637) och innebär en fortsatt lagstadgad rätt för bröstarvinge att ärva hälften av sin arvslott. Detta innebär att en bröstarvinge som inte har någon kontakt med sin förälder eller ännu värre plågar, trakasserar och till och med misshandlar föräldern ändå har rätt till sin laglott. En översyn av laglottssystemet inträffade då den dåvarande regeringen i proposition 1986/87:1 Äktenskapsbalk m.m. bland annat föreslog att nuvarande regler om rätt till laglott skulle behållas. menade lagutskottet att laglotten ännu inte kunde anses ha spelat ut sin roll för bröstarvingarna. Detta är nu och en ny översyn av laglotten torde därför inte vara orimlig. Sedan den senaste översynen gjordes har vi dessutom gått med i EU. trädde nya EU-regler i kraft vilka möjliggör för svenska medborgare bosatta utomlands att välja bosättningslandets regler om arv och därmed kringgå laglottssystemet. Kan det verkligen vara lagstiftarens intention att vi ska ha lagar som bara gäller för dem som inte har möjlighet att bosätta sig utomlands? Rätten till laglott bör anses vara otidsenlig och orättfärdig och bör därför ses över. I grunden strider laglotten mot egendomsrätten. Det bör vara fritt för var och en att besluta om sin kvarlåtenskap efter sin död. Boriana (M)
mot · H6021863 · 2018-11-29 00:00:00 — Avskaffande av övre åldersgräns ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ta bort övre åldersgränser för undersökningar i vården och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i budgetpropositionen 2018 infört avgiftsfrihet för cellprovtagning för kvinnor mellan . Man väljer alltså bort äldre kvinnor som ofta har låga pensioner. Dessa får betala /undersökning. Det är särskilt illa att man väljer att diskriminera denna grupp, där livmoderhalscancer är vanligt. Enligt statistik är av de som avlider i livmoderhalscancer eller äldre, och så många som av de som insjuknar är . Det var liknande med den avgiftsfria mammografin som gäller för kvinnor och som infördes . Även här diskrimineras äldre kvinnor. Varför sätta övre åldersgränser över huvud taget? Merkostnaden kan inte vara stor om alla kvinnor skulle omfattas.
mot · H6021864 · 2018-11-29 00:00:00 — Förverkande av kriminellas egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över med syftet att underlätta förverkande av kriminellas egendom och tillkännager detta för regeringen. Den organiserade brottsligheten utgör ett mycket allvarligt hot mot samhället och måste bekämpas hårt, effektivt och proaktivt. Den genererar enorma tillgångar till de kriminella. Tillgångar som tillkommit på någon annans bekostnad. gällande lagstiftning ger inte mycket utrymme för förverkande. Beviskraven är orimligt höga, och inte sällan även efter en rättegång får kriminella behålla såväl kontanter som annan egendom de har tillskansat sig med hjälp av olaglig verksamhet. En särskild lag om förverkande av kriminellas egendom skulle ha många fördelar: brottsligheten skulle bli mindre lönsam, kriminellas makt skulle undermineras och tilltron till rättssamhället skulle stärkas. Utan stora mängder pengar, snabba bilar och dyra klockor skulle kriminella ha haft betydligt svårare att locka unga till brottets bana. I många länder finns speciell lagstiftning som handlar om förverkande av kriminellas egendom. Ett exempel är där bevisbördan är omvänd när det gäller förverkande av kriminellas egendom. Det är möjligt att ha den typen av lagstiftning utan att det står i motsats till mänskliga rättigheter, inklusive presumtionen om oskuld och skydd av egendom. I behövs kraftfulla åtgärder för att stoppa utbredningen av den organiserade brottsligheten. Därför föreslås lagstiftningen ses över med syfte att underlätta förverkande av kriminellas egendom. Boriana (M)
mot · H6021865 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp i syfte att minska kostnaderna och att öka förtroendet för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. Samhällets kostnader för offentliga försvarare har ökat kraftigt . Den kraftiga kostnadsökningen kan ha flera orsaker. Bland annat har antalet inkomna brottmål till domstolarna ökat och målen har ändrat karaktär. Utredningar har även blivit mer omfattande och förhandlingstiden har ökat. Satsningen på att bekämpa den organiserade brottsligheten kräver stora resurser vilket leder till kostnadsökningar. Teknikutvecklingen har gett upphov till och underlättat nya brottstyper, exempelvis bedrägerier på internet och id-kapningar. 2013 initierades en utredning av de ökade kostnaderna för rättshjälp där bland annat en utökad användning av schablonersättning och möjligheten att begränsa tillgången till offentlig försvarare och målsägandebiträde för vissa fall skulle ses över. Utredningens resultat redovisades och den kom fram till ett antal slutsatser. Bland annat föreslogs inga ändringar i rätten till offentlig försvarare eftersom kostnadsökningen enligt utredningen beror på konsekvenser av brottsutvecklingen och andra omständigheter som inte är hänförliga till det befintliga regelverket. Det går dock inte att slå sig till ro med denna slutsats och därför avstå från att vidta åtgärder. Tvärtom, det innebär att kostnaderna för rättshjälp riskerar att öka ännu mer framöver, och därmed blir det än mer angeläget att få en förändring till stånd. Rättssystemet bygger på ett förtroende från allmänheten och en allmän acceptans av att det som sker därinom är korrekt och i någon mån i överensstämmelse med folks allmänna uppfattning om vad som är rätt och fel. I olika avseenden finns där en allt större diskrepans. Dessa diskrepanser mellan rättsprövning och folkets uppfattning måste överbryggas för att upprätthålla systemets legitimitet. En av dessa företeelser är de ökande kostnaderna för rättshjälp och de ibland oerhört höga kostnaderna för enskilda mål som uppmärksammats medialt. Ersättningar i mångmiljonklassen i enskilda fall till advokater som försvarare av grovt kriminella upplevs av många som direkt stötande. För att förtroendet för rättsväsendet ska kunna upprätthållas bör det ske en översyn av systemet i syfte att minska kostnaderna. Exempelvis bör vi se över en utökad användning av schablonersättning, möjlighet till tak i vissa fall för att tillse att varje skattekrona används på bästa sätt. I ett läge där antalet uppklarade brott sjunker och allmänhetens förtroende för rättsväsendet riskerar att urholkas är det av största vikt att vi gör allt vad vi kan för att öka dess legitimitet. Boriana (M)
mot · H6021866 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att reformera lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. Tiderna förändras och situationen på arbetsmarknaden likaså. För att följa med i utvecklingen måste därför LAS, lagen om anställningsskydd, reformeras. Som den är utformad blir människor med svag förankring på arbetsmarknaden diskriminerade eller förfördelade. Ungdomar och nyanlända invandrare är nämligen bland de första som får lämna en arbetsplats vid uppsägningar. I globaliseringens tidevarv blir uppsägningar allt mer förekommande och den långvariga anställningen bör i större utsträckning bygga på kompetens snarare än tid på arbetsplatsen. Den senaste tidens volatila marknader visar att konjunktursvängningar och snabbare affärscykler lär vara normala . Anpassningar av personalstyrkans storlek till följd av internationella marknadssvängningar lär därför öka vad gäller både omfattning och frekvens. Den framtida tryggheten på arbetsmarknaden ligger därför inte hos en och samma arbetsgivare utan i förmågan att vara anställningsbar på arbetsmarknaden. Kompetensutveckling, anpassningsförmåga och mobilitet blir därför nyckelkomponenter för den framtida arbetstagaren. Tanken med LAS är att den ska skydda arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar från en förhandlingsmässigt starkare arbetsgivare, vilket är bra. I praktiken har det dock uppkommit en oönskad situation där LAS motverkar mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. bygger LAS höga murar runt arbetsmarknaden som minskar människors benägenhet att byta jobb, och dessutom minskar möjligheten för arbetslösa och studenter att komma in på arbetsmarknaden. Turordningsreglerna är skadliga även för arbetstagare med långa anställningar, eftersom de invaggas i en falsk trygghet att det är antalet anställningsår som räknas och inte den egna kompetensen. Många riskerar att fastna i ett jobb där vantrivsel och sjukskrivningar blir mer förekommande istället för självförverkligande och arbetsglädje. Ovanstående nämnda problem och hinder är oförenliga med arbetslinjen. Därför ligger det i allas intresse att reformera LAS. Boriana (M)
mot · H6021867 · 2018-11-29 00:00:00 — Annan påföljd vid risk för att böter inte betalas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa böter som straffpåföljd för ringa stöld och stöld och döma till en annan påföljd om det finns en uppenbar risk att böter inte kommer att betalas och tillkännager detta för regeringen. Utländska stöldligor som turnerar runt för att sedan försvinna ut ur landet är vanligt förekommande i och andra delar av . Den vanligaste påföljden för stöldbrott är böter trots att många dömda varken kan eller vill betala dessa. Brott som normalt resulterar i böter innebär dessutom sällan eller aldrig att den misstänkte blir häktad. Det i sin tur innebär att om polisen lyckas gripa en person som är i landet på stöldturné kommer den personen att släppas efter förhör, eftersom det eventuella straffet inte innebär frihetsberövande. Risken att han eller hon då lämnar landet för att undvika att betala eventuella böter är överhängande. Med anledning av detta bör vi se över möjligheten att utdöma andra påföljder än böter i de fall det finns en uppenbar risk att böter inte kommer att betalas. Boriana (M)
mot · H6021868 · 2018-11-29 00:00:00 — Avskaffa dagsböter som straffpåföljd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa dagsböter som straffpåföljd och tillkännager detta för regeringen. Dagsböter är en vanlig straffpåföljd för brott som betecknas som ringa men ändå bedöms vara av grövre karaktär, som exempelvis fortkörning över en viss hastighet. Dagsböter kan även utdömas för vissa former av narkotikabrott, ringa stöld och bokföringsbrott, och det är en vanlig påföljd för bland annat ungdomar som inte döms till ungdomsvård. Dagsböterna ska motsvara en dags nettoinkomst och bedöms utifrån inkomst och beroende på hur allvarligt brottet anses vara. Bestämmelsen om dagsböter regleras i 25 kap. och dagsböter utdöms mellan minst 30 stycken och högst 150 stycken till antalet. ska domstolen ta hänsyn till den åtalades inkomst, förmögenhet och allmänna ekonomiska förhållanden. Här uppstår emellertid ett problem. Det sker sällan någon formell kontroll, om inte starka misstankar om bötesfusk föreligger, av den åtalades ekonomiska situation vilket innebär att den som är åtalad kan uppge att han eller hon är arbetslös och därmed dömas till en väldigt låg dagsbot. Detta leder till en orimlig situation där personer har möjlighet att komma undan ett strafföreläggande genom att uppge falska uppgifter och utnyttja luckor i rättsväsendet. Dagsböter som straff strider mot principen om likhet inför lagen: Samma brott ska straffas på samma sätt och med samma straff oavsett vem som utför det. Brottet blir inte värre för att det utförs av en höginkomsttagare. Med dagsböter knutna till inkomst riskerar kriminella med svarta inkomster att få straffrabatt i förhållande till en i övrigt skötsam skattebetalare. Finns det ingen beskattad inkomst blir dagsboten ganska låg vilket ger straffrabatt för individer med svarta inkomster. Den gruppen är inte extra skyddsvärd sett ur ett allmänt rättsperspektiv. Regeringen bör därför utifrån detta ta initiativ till en översyn av lagstiftningen med syfte att avskaffa dagsböter som straffpåföljd. Boriana (M)
mot · H6021869 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa begreppet vinprovning i alkohollagen (2010:1622) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra alkohollagen (2010:1622) så att vinprovningstillställningar inte kräver kommunalt serveringstillstånd och tillkännager detta för regeringen. I 1 kap. 1 § alkohollagen (2010:1622) uppges: ”Denna lag gäller tillverkning, marknadsföring och införsel eller import av alkoholdrycker och handel med sådana varor.” Vinprovarföreningarnas aktiviteter faller således utanför de uppräknade verksamheterna. Detta påverkar hanteringen av tillståndsgivning för vinprovningar i ideella föreningars regi i kommunerna. Alkoholtillståndshandläggarnas beslut i olika kommuner varierar från avslag på ansökan om tillstånd till stadigvarande tillstånd i ”egna” lokaler, vilket äventyrar rättssäkerheten och även kan ge sken av en godtycklig hantering av tillstånd. Vid ordinära vinprovningar sker inte försäljning till konsument, utan begränsade mängder vin provas i studiesyfte. Därför borde begreppet vinprovning införas i alkohollagen. Med vinprovning ska avses tillställning där deltagarna, under ledning, i kunskapshöjande syfte och utbildningssyfte analyserar en begränsad mängd vin, i regel 4–per glas, för att karakterisera och/eller identifiera vintypen och dess ursprung, huvudsakligen med hjälp av sinnesintrycken syn, doft och smak. Vinerna inköps därvid gemensamt enligt samköpsprincipen, alltså på uppdrag av deltagarna via ombud eller på jämförligt sätt, utan något prispåslag, samt ingen försäljning av vinerna förekommer. Vinprovarföreningars aktiviteter med utbildningsinsatser och belysning av vinet som måltidsdryck, samt betoning på kvalitet mer än på kvantitet, har hög social valör, som snarare befrämjar folkhälsan än hotar den. Boriana (M)
mot · H6021870 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om studielån för körkort och tillkännager detta för regeringen. Alltför många unga avstår från att ta körkort, som allt fler yrken kräver körkort. Det är dessutom brist på allt från truckförare till lastbilschaufförer och busschaufförer. Många vittnar om att kostnaderna för körkortstagning är en avgörande orsak till att en del avstår. Förutom en allmän översyn av kostnaderna för att ta körkort borde en möjlighet till studielån för körkortskostnader införas. Möjligheten till studielån skulle gälla alla typer av körkort och för alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Rimligen införs en maximal beloppsgräns per körkortstyp. Studielån för körkort bör däremot inte begränsa möjligheten att få studiemedel för andra utbildningar. Fler arbetssökande med körkort skulle göra det möjligt för fler att få jobb och tillgodose arbetsgivarnas behov av personal med lämpligt körkort. Kostnaderna för staten bör bli begränsade, eftersom vi endast talar om studielån (inte studiebidrag) som ska betalas tillbaka, och där man dessutom betalar ränta .
mot · H6021871 · 2018-11-29 00:00:00 — Tolkningen av beviskravet ”ställt utom rimligt tvivel” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tolkningen av beviskravet ”ställt utom rimligt tvivel” och tillkännager detta för regeringen. Det förekommer alltför ofta att åtalade blir friade efter att ha berättat om mycket osannolika händelseförlopp som inte har kunnat ställas utanför rimligt tvivel. Ett par exempel är familjehemsfadern som friades när han förklarade att orsaken till att hans sädesvätska hittades i den placerade flickans underliv var att hon hade torkat sig med papper som han hade använt, och mannen som friades från vapenbrott efter att ha viftat med en , som han påstod sig ha hittat på gatan. Exemplen som skulle kunna radas upp är åtskilliga. Svenska domstolar tolkar allt oftare ”utom rimligt tvivel” som ”utom varje tvivel”. Denna utvidgade tolkning kan rimligen inte ha varit lagstiftarens intention. Konsekvensen blir att många grova brottslingar går fria. Förutom att de inte får sitt rättmätiga straff, och brottsoffren inte får den upprättelse som en fällande dom innebär, finns en påtaglig risk att nya brott begås och att nya offer drabbas. Och inte minst leder det till att tilltron till vårt rättssystem urholkas, vilket är ytterst allvarligt. Tilliten och sammanhållningen i samhället går förlorad, människor upplever att ”samhällskontraktet” brutits från statens sida och vi riskerar att röra oss mot ett samhälle där parallella rättssystem växer fram där människor tar lagen i egna händer. Därför är det angeläget att få till stånd en säkrare tolkning av begreppet ”ställt utom rimligt tvivel”, som utesluter faran att rättvisans gång avleds. Detta skulle leda till fler fällande domar och färre grova brottslingar som rör sig fritt i vårt samhälle. Boriana (M)
mot · H6021872 · 2018-11-29 00:00:00 — Intäkter från avyttrat stöldgods bör gå till Brottsofferfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om intäkter från polisens stöldgodsförsäljning kan gå till Brottsofferfonden och tillkännager detta för regeringen. Den vanligaste brottstypen i är stöldbrott, till exempel stöld ur bilar, cykelstölder, snatterier och inbrott. Med det följer att stora mängder stöldgods skapas och i tursamma fall återtas av polisen. Därefter lyckas visst stöldgods via finna sin väg tillbaka till sin rätta ägare, men mycket stöldgods når aldrig hela vägen hem. Det stöldgods som ingen ägare hävdar sin rätt till kommer till slut antingen destrueras eller säljas. Intäkterna går enligt direkt till statskassan, till något svart hål, då det inte kan spåras. utsätts människor för brott i . Brottsoffer som förtjänar samhällets stöd och ofta ersättning för kränkning eller skador. Brottsofferfonden har finansierat forskning och projekt för att öka kunskapen om brottsoffer och för att ge bättre bemötande och stöd till brottsoffer. Forskare, ideella organisationer samt offentliga och privata verksamheter kan ansöka om projektbidrag . Målet för Brottsofferfonden är att stimulera omfattningen av och kvaliteten på det brottsofferarbete och den brottsofferforskning som bedrivs i . Fonden är en viktig finansiär för brottsofferjourer och andra organisationer som möter brottsoffer och vittnen samt för forskare som arbetar med brottsofferfrågor. Brottsofferfonden finansieras huvudsakligen av en avgift som betalas av personer som dömts för brott. Den som dömts eller fått ett strafföreläggande för ett brott som kan leda till fängelse ska betala en särskild avgift om till Brottsofferfonden. Ett sätt att utöka resurserna till Brottsofferfonden är att låta intäkter från det stöldgods polisen säljer, efter att eventuella kostnader för t.ex. förvar täckts, gå till fonden. På så vis säkerställs att intäkter från via brott tillskansade föremål går till att stödja brottsoffer och ingenting annat.