mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — Alla ska ha samma möjlighet att nå sin fulla potential utan att hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Den som drabbas av diskriminering ska kunna få hjälp att få upprättelse och det ska kosta att diskriminera. infördes första sammanhållna diskrimineringslag. Lagen syftar till att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Lagen har därefter förtydligats, bestämmelserna om aktiva åtgärder har blivit mer enhetliga och skyddet mot åldersdiskriminering har utökats. Likaså finns nu möjlighet att pröva bristande tillgänglighet som en form av diskriminering på grund av funktionsnedsättning. I Liberalernas särskilda hbtq-motion finns fler insatser och mer politik för hbtq-personers rättigheter. Verksamheten hos () är central i arbetet för ett samhälle som är fritt från diskriminering. I det fortsatta arbetet är det därför viktigt att säkerställa att DO:s verksamhet bedrivs rättssäkert och effektivt och att fler individer som utsätts för diskriminering får möjlighet till upprättelse. Det är av vikt att myndigheten utifrån de ärenden som inkommer till myndigheten gör analyser om åtgärder och regelförändringar som generellt behövs för att komma till rätta med olika former av diskriminering. Den nuvarande diskrimineringslagen har snart funnits . Det finns därför skäl att göra en utvärdering för att undersöka om lagen är ändamålsenligt utformad eller om det finns skäl att göra förändringar för att stärka den enskildes möjligheter att hävda sin rätt. En sådan översyn kan också inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Liberalerna anser därmed att en översyn behöver göras innan mer medel tillförs de så kallade antidiskrimineringsbyråerna. Diskrimineringslagen behöver också ha tydligare regler om att religion inte kan få inskränka likabehandling mellan flickor och pojkar, kvinnor och män på till exempel arbetsplatser och i skolan. För mer utvecklade resonemang om detta hänvisas till Liberalernas integrationsmotion Stärk individen och motverka parallellsamhällen. På detta utgiftsområde avvisas därmed på anslag 2:2. I stället vill Liberalerna prioritera arbetet för de nationella minoriteterna samt för romsk inkludering, vilket presenteras närmare under utgiftsområde 1. Det liberala jämställdhetsuppdraget tar sikte på kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det handlar om att frigöra individen genom att bekämpa den bristande jämställdheten och de värderingar som ligger bakom. är inte ett jämställt land. Patriarkala maktstrukturer begränsar individens frihet och möjlighet att delta fullt ut i samhället. Insikten om denna ofrihet drabbar särskilt kvinnor, och att dessa maktstrukturer måste brytas gör Liberalerna till ett feministiskt parti. Mäns våld mot kvinnor är det mest extrema uttrycket för kvinnors utsatthet och har sin grund i ojämställdheten. Kvinnor löper långt större risk att råka ut för grovt våld i det egna hemmet än män. Den ekonomiska ojämställdheten finns fortfarande kvar. Det skiljer i livsinkomst mellan en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna. Kvinnor tar ut fler föräldradagar än män, traditionellt kvinnliga yrken präglas av lägre löner än traditionellt manliga yrken. Liberalerna utgår från sådana fakta, ser hur individer drabbas, erkänner strukturerna bakom och arbetar för förändring. Det är detta som är liberal feminism. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är centralt och är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna . Liberalernas långsiktiga satsning presenteras tidigare under detta utgiftsområde under rubriken ”Integration med fokus på jämställdhet och arbete mot hedersförtryck”. Mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot kvinnor är det mest extrema uttrycket för kvinnors utsatthet och har sin grund i ojämställdheten. ska vara en rättsstat för alla, oavsett kön, etnicitet och sexuell läggning. Därför är det viktigt att angripa de attityder och idéer som finns i samhället och stärka de förebyggande insatserna. För närmare beskrivning av konkreta förslag hänvisas till Liberalernas särskilda motion i ämnet. För att ytterligare stärka det jämställdhetspolitiska arbetet inklusive mäns våld mot kvinnor behövs mer resurser bland annat till skyddade boenden. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 3:1. Ekonomisk ojämställdhet bidrar till fortsatt ojämställdhet på andra arenor, och ojämställdhet på andra arenor bidrar till fortsatt ekonomisk ojämställdhet. Liberalernas jämställdhetspolitik syftar till att bryta detta mönster. Vår utgångspunkt är att jämställdhet inte kommer av sig självt utan kräver att aktörer agerar. Jämställdhet uppnås där ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas. Ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i alla relevanta offentliga beslut. I vår särskilda jämställdhetsmotion finns en närmare presentation av vår sammanhållna jämställdhetspolitik. Liberalerna vill fortsätta arbeta för att sluta inkomstgapet mellan kvinnor och män. Bland de tjugo mest välavlönade yrkena är sjutton dominerade av män. Det behövs en politik som bryter den horisontella och vertikala segregationen på svensk arbetsmarknad. Det handlar också om villkoren när kvinnor arbetar. En del i detta arbete är Liberalernas satsning på karriärlöner för skickliga lärare, som höjer lönenivån i största kvinnliga akademikeryrke. Liberalerna vill fortsätta verka för högre löner inom kvalificerade kvinnodominerade yrken i offentlig sektor. Därför har Liberalerna presenterat finansierade förslag på att införa karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Nämnda satsningar presenteras närmare under utgiftsområde 16 och 9. Det offentliga har ett ansvar att verka för jämställd tillgång till makt och ska särskilt visa vägen genom jämställd karriärutveckling och rekrytering till myndigheter och offentligt ägda bolag. Att öka kvinnors företagande är ytterligare en prioritet. Mångfald inom välfärdssektorn är en viktig jämställdhetsfråga och det är olyckligt att Socialdemokraterna och tillsammans med kraftigt vill försämra möjligheterna att bedriva företag inom välfärdssektorn. Jämnare uttag av föräldraledighet föräldraförsäkring har rankats som en av världens främsta. Den är generös i både längd och ersättningsgrad och den skapar reella möjligheter att kombinera föräldraskap med arbete. bidrar det fortsatta ojämställda uttaget till att konservera en könssegregerad arbetsmarknad. Liberalerna vill ha en ny föräldraförsäkringsmodell vilken närmare beskrivs i vår kommittémotion i ämnet och eftersom ett färdigt lagförslag måste utredas påverkas inte denna budgetmotion. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Avvikelse från regeringen (L) MigV 1.1.2-2018-35843, 2018:1285 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 2018:1276, egna beräkningar Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2017/18:1, egna beräkningar Bidrag för kvinnors organisering 2018/19:1, egna beräkningar 2018/19:1, egna beräkningar System för språk- och samhällstest medborgarskap Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Språkkurser för föräldralediga. Mer och förbättrad samhällsorientering. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Anslagsminskning av etableringsersättning till följd av inträdesjobb. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Reducerad etableringsersättning vid VAB. System för språk- och samhällstest medborgarskap Språktest och samhällsprov för medborgarskap. Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Ökade resurser till jämställdhetsåtgärder. Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck. Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Ökade insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Prestationsbaserade åtgärder mot segregation. Avvisning av anslaget i sin helhet. Avveckling av anslaget i sin helhet. 2018/19:1, egna beräkningar Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv arbetsmarknad lider av arbetsbrist och arbetslöshet på samma gång. Det är arbetsbrist inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Kompetensbristen är utbredd, 9 av 10 industriföretag rapporterar att de har svårt att hitta rätt kompetens och flertalet får säga nej till nya ordrar pga. kompetensbrist (Teknikföretagen 2018). ser vi hur personer med låg utbildning, utomeuropeiskt födda och nyanlända har mycket svårt att få in en fot på arbetsmarknaden (2018). arbetsmarknad är tudelad och det är en av vår tids största samhällsutmaningar. Det är nämligen inte alla samhällsgrupper som gagnas av högkonjunkturen utan det finns samhällsgrupper som är fortsatt exkluderade på arbetsmarknaden. Trots att arbetslösheten har sjunkit generellt har personer med utsatt ställning på arbetsmarknaden inte fått det enklare att få ett jobb. Sysselsättningsskillnaden mellan inrikes- och utrikesfödda är . För utrikesfödda män och kvinnor är skillnaden ännu större, , ett sysselsättningsgap som inte minskar – trots att vi befinner oss i en högkonjunktur. utrikesfödda kvinnor är sysselsatta vilket är ett bottenbetyg för den svenska integrationen. Det finns flera insatser för att hjälpa unga och utrikes födda in på arbetsmarknaden. I debatten hänvisas ofta till extratjänsterna som subventionerar hela lönen. Det är dock en stödform som är förknippad med mycket administration och höga kostnader. Den kan bara ges efter att personen fått uppehållstillstånd, den kräver att personen är inskriven som arbetssökande via Arbetsförmedlingen samt att arbetsvillkoren motsvarar gällande kollektivavtal. har flera anställts via extratjänster men dessvärre har notan för skattebetalarna varit alldeles för hög och personer som verkligen skulle behöva ett första jobb får det inte. Enligt gick endast en knapp procent av de nyanlända deltagarna vidare till ett arbete utan subvention . Subventionsgraden är vilket innebär ett otroligt slöseri med skattemedel och deltagarens tid. Mer än hälften av de som har en extratjänst har minst en gymnasial utbildning. Den gruppen av arbetssökande behöver oftast inte lönestöd – de behöver fler vägar in på svensk arbetsmarknad. och utsatta grupper behöver en ny jobbagenda och inte en omhändertagandepolitik som rycker undan mattan för människor som inget hellre vill än att ha ett riktigt jobb att gå till och tjäna egna pengar. nya jobbagenda måste ställa höga krav men det ska alltid finnas alternativ och valmöjligheter som arbetssökande i Liberalernas . Dessvärre har regeringen stängt flera av de dörrar som Liberalerna vill öppna. Regeringen säger nej till jobb med något lägre lön, regeringen har skurit ned på yrkesutbildningar och hotas 11 000 yrkeshögskoleplatser, regeringens subventionerade anställningar har trängt ut prioriterade matchnings- och utbildningsinsatser och regeringen har konsekvent sagt nej till ökade krav på språkundervisning för nyanlända. Som nyanländ måste det finnas goda förutsättningar och möjligheter att lära sig språket, studera till en gymnasieexamen, gå yrkesprogram, vidareutbilda sig, starta eget företag eller skaffa sig ett arbete. Detta presenteras närmare i andra utgiftsområden. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna står upp för fler vägar in på svensk arbetsmarknad oavsett tidigare utbildning och erfarenhet. Det är för att erbjuda valmöjligheter och möjliggöra goda framtidsutsikter. Alla människor vill inte ta igen förlorad utbildning, och vem som vill studera vidare är ett val som inte är upp till politiska partier att fatta. Liberalerna vill erbjuda valmöjligheter och därför måste det vara möjligt att få ett första arbetstillfälle i – även utan en gymnasieexamen. Efter ett första jobb kommer nämligen oftast ett andra, med bättre villkor och högre lön. Vi vill se en rad förslag för en mer dynamisk arbetsmarknad med incitament för arbetsgivare att anställa och möjligheter för arbetssökande att få ett första jobb. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna vill införa Inträdesjobb, en ny anställningsform riktad åt personer som har svårt att få ett första jobb. För det ändamålet avsätter vi 554 miljoner under anslag 1:14. Reformen riktar sig till unga upp till utan gymnasieexamen och nyanlända under deras fem första år i . På grund av bristande utbildning hos gruppen unga och bristande språkkunskaper inom gruppen nyanlända har det varit svårt att få ett första arbetstillfälle. Inträdesjobben gör det både billigare och enklare att anställa. Lönen uppgår till av rådande ingångslön i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses därmed gå till utbildning eller att lära sig arbetet. Arbetstagaren omfattas av LAS och har den anställde ett arbetsrättsligt skydd motsvarande en provanställning, som därefter övergår till en tillsvidareanställning. För att sänka kostnaderna att anställa slopas arbetsgivaravgiften . Inträdesjobb är en ny anställningsform och inget arbetsmarknadsprogram. Problemet med flertalet arbetsmarknadsprogram är deras komplexitet. Arbetsgivaren måste känna till regelverket, gå via Arbetsförmedlingen och få godkännande av de lokala parterna. Med en ny anställningsform minimerar vi den administrativa bördan för arbetsgivaren, vilket leder till att fler vill anställa och att fler människor därmed får ett första jobb att gå till. Liberalerna vill lägga ned Arbetsförmedlingen. Vi behöver en ny myndighet som fokuserar på samhällets mest utsatta arbetssökande. Personer med en utsatt arbetslöshet är enligt Arbetsförmedlingen antingen nyanländ, saknar gymnasieutbildning, har någon form av funktionsnedsättning eller är . Vi anser att den nya myndigheten bör konkurrensutsättas av civila aktörer, kommuner och privata matchningsföretag för att dra ned kostnaderna och effektivisera insatserna. Regeringen spenderar på ett oansvarigt sätt skattebetalarnas pengar genom olika arbetsmarknadsåtgärder utan att utsatta gruppers sannolikhet att få ett jobb har ökat. Arbetsförmedlingen har en omsättning , vilket motsvarar av de samlade utgifterna i statsbudgeten. har vid ett flertal tillfällen poängterat att Arbetsförmedlingen behöver effektiviseras samt att myndigheten inte gör en kritisk avvägning ifall insatsen är värd kostnaden (RiR 2016:21). Arbetsförmedlingen har nästan 15 000 anställda. Av dessa är 8 400 arbetsförmedlare. Undersökningar från Arbetsförmedlingen visar att det endast är av de personer som har lämnat Arbetsförmedlingen för en osubventionerad anställning som menar att en arbetsförmedlare bidragit till den processen (dnr 2017:1322). Det är inte rimligt att fortsätta öka anslagen till en myndighet vars kostnader är så pass höga och vars resultat är så undermåliga. Fokus för en statlig arbetsmarknadsaktör måste skifta. Människor som står långt ifrån arbetsmarknaden, som har en så kallad utsatt arbetslöshet, måste prioriteras och ska få ökat stöd för att få in en fot på svensk arbetsmarknad. Särskilt utrikesfödda kvinnor måste tidigt få stöd för att komma i jobb. Därför behövs en ny myndighet vars syfte måste vara att bli smalare men mycket skarpare i sitt stöd för dem som behöver det allra mest. Som ett första steg i att rationalisera myndigheten och byta ut Arbetsförmedlingen mot en smalare myndighet vill Liberalerna minska dess förvaltningsanslag med under anslag 1:1 för . Vi vill kraftigt minska omfattningen på verkningslösa arbetsmarknadsprogram till förmån för riktiga jobb. Vad som behövs är riktiga arbetstillfällen som genererar skatteintäkter och som gör det möjligt för människor att få en egen lön att leva på. Subventionerade anställningar och arbetsmarknadspolitiska program är viktiga och kan vara väldigt effektiva för att hjälpa utsatta arbetssökande att få in en fot på arbetsmarknaden. Men Liberalerna motsätter sig dyra och ineffektiva sådana. Medan extratjänsterna har ökat explosionsartat har nystartsjobben, som har en snittkostnad på ungefär hälften av extratjänsterna, minskat med ungefär 5 000 platser. Antalet deltagare som gått till en reguljär anställning efter nystartsjobben är dessutom större än för extratjänstdeltagare. Extratjänsterna är dessvärre både ineffektiva och dyra. De skapar inlåsningseffekter och tränger undan riktiga jobb, och de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden får inte det stöd som de behöver. Varje jobb som har kommit till efter extratjänsterna har kostat skattebetalarna . Enligt kommer den totala kostnaden för extratjänsterna att ha dubblerats . Liberalerna kan inte acceptera att fortsätter att spendera miljarder i verkningslösa program. Därför avser vi avskaffa extratjänsterna, introduktionsjobben och moderna beredskapsjobb, vilket stärker statens finanser med under anslag 1:3. Det är positivt att regeringen minskat antal arbetsmarknadsprogram under introduktionsjobb. Dessvärre är även introduktionsjobb kostsamma och ineffektiva. Liberalerna vill därför satsa på det arbetsmarknadsprogram som faktiskt genererar riktiga jobbtillfällen, förbereder deltagaren för arbetslivet och som dessutom innebär ökade skatteintäkter för samhället (dnr 2018:1324). Därför vill vi utveckla nystartsjobben till nystartsjobb+ som är enklare för arbetsgivaren att tillämpa med ett lägre lönetak, 18 000 i stället för dagens 20 000, vilket minskar kostnaden för befintliga nystartsjobb med 403 miljoner under anslag 1:12. Vidare föreslår vi att subventionsgraden höjs i takt med hur länge en person varit arbetslös. Detta förslag berör dock inte stöden till personer med funktionsnedsättning. För att införa nystartsjobb+ höjs på detta utgiftsområde anslaget 1:12 med sammantaget 2019. Ett problem med nystartsjobben, och flera andra arbetsmarknadsprogram, är att det är en stor överrepresentation av män. Fler än dubbelt så många män deltar i ett nystartsjobb (Arbetsförmedlingen 2018). som vi ser hur sysselsättningsgraden minskat mellan könen bland inrikes födda, så går det i motsatt riktning för utrikesfödda kvinnor och män. Liberalerna vill skapa fler möjligheter för kvinnor in på arbetsmarknaden. Nyanlända kvinnor är underrepresenterade på arbetsmarknaden och därför vill Liberalerna verka för att fler företag erbjuder fler nystartsanställningar för nyanlända kvinnor. För det ändamålet avsätter Liberalerna 640 miljoner under anslag 1:12, vilket motsvarar cirka 5 000 nystartsjobb. Vi vill också utveckla RUT-reformen, som bidragit till att framförallt utrikes födda kvinnor fått jobb med egen lön. Många nya företag har även startats av främst kvinnor som är arbetsgivare till tiotusentals kvinnor som tack vare reformen fått sitt första jobb. Liberalerna vill bredda RUT-avdraget till fler tjänster och tredubbla taket i RUT-avdraget. Detta beskrivs utförligare i skatteavsnittet i denna motion. Olika former av vuxenutbildningar krävs också för att rusta människor att komma ut i jobb. Dessa förslag presenteras närmare under utgiftsområde 16 i denna motion. arbetsmarknad kommer att bli mer rörlig till följd av utvecklad teknik och fortsatt globalisering. Liberalerna föreslår därför en rad olika förslag i denna budgetmotion samt i partiets kompetens-, företags-, arbetsmarknads- och utbildningsmotion kring hur vi kan uppmuntra det livslånga lärandet och möjliggöra för fler arbetstagare att fylla på sin kompetens och byta yrkesbana. Det behövs större flexibilitet och fler möjligheter att komplettera sin utbildning högre upp i åldern. Det ska löna sig att arbeta och det gäller även för den med försörjningsstöd. Alliansregeringen införde 2014 en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet så att en person med försörjningsstöd får behålla av en inkomstökning. På så sätt ökar drivkraften att gå från bidrag till arbete. Liberalerna föreslår att jobbstimulansen nu utökas till . Det innebär att marginaleffekten sjunker påtagligt till och att det därmed lönar sig att arbeta deltid och ta ett extrajobb. Detta innebär ökade kostnader för försörjningsstöd, vilket behandlas under utgiftsområde 25. Samhället ska ha höga förväntningar på egenförsörjning och vi vill att motprestation för försörjningsstöd ska bli obligatoriskt i kommunerna. Det kan handla om ett aktivitetskrav på arbetsföra människor med försörjningsstöd, att genomföra praktik, läsa sfi eller att man som arbetssökande ska söka arbete utanför kommungränsen. Det finns en möjlighet för kommuner att ställa sådana krav på motprestation för att erhålla försörjningsstöd, men alltför få tillämpar den möjligheten. Liberalerna vill öka tryggheten i omställning genom en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak i försäkringen en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta har regeringen skapat reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Liberalerna har därför inte kunnat acceptera regeringens tidigare höjning av taket i a-kassan. För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring föreslår Liberalerna i denna motion att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Detta beräknas sammantaget, genom effekt på bland annat anslag 1:2 inom detta utgiftsområde, stärka det finansiella sparandet med 2019. Som en konsekvensändring av återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen tillförs anslag 1:2 1 800 miljoner kronor. Därtill avvisas fortfarande på samma anslag en förlängd arbetslöshetsförsäkring för deltidsarbetande på , samt avvisning av borttagande av karensdag i a-kassan samt en utvecklingsersättningsminskning till följd av inträdesjobb som minskar anslaget 1:2 med 30 respektive för . För att påskynda införandet av en obligatorisk a-kassa tillför Liberalerna för under anslag 1:2 så att det skyndsamt kan utredas hur löntagare kan omfattas av en heltäckande arbetslöshetsförsäkring. En obligatorisk a-kassa skulle framförallt gynna utsatta arbetstagare som inte har kännedom om regelverket (SOU 2008:54). Alltför många personer med funktionsnedsättning saknar jobb att gå till och det finns behov av olika insatser för att stötta individer att hitta sin plats på arbetsmarknaden. De olika anställningsstöden för personer med funktionsnedsättning spelar en viktig roll för att individen ska kunna komma i jobb och få vara delaktig i den gemenskap som jobbet kan ge. Vi är positiva till regeringens tidigare höjning av höjt tak för lönebidragen men avvisar fler anställningar med lönebidrag och en fortsatt utbyggnad av . har förändrats och antalet personer med psykisk funktionsnedsättning, ofta till följd av långvarig psykisk ohälsa och missbruk har ökat dramatiskt inom (dnr 2018:1578). har även andelen utrikes födda ökat från ungefär en fjärdedel 2007 till knappt hälften 2018. Liberalerna anser att har ett mycket viktigt uppdrag men verksamheten behöver renodlas så att personer som verkligen behöver hjälp kan få det. Det är inom som kommer från en prioriterad grupp, det vill säga personer med någon form av psykisk eller fysisk funktionsnedsättning, vilket behöver öka för att ska förbli ändamålsenligt. Liberalerna vill därför förändra direktiven till . Direktiven från den nya myndigheten efter Arbetsförmedlingen behöver förtydliga vilka personer som bör omfattas av . Det ska ej vara personer som har låg kompetens på grund av bristande utbildning eller färdigheter. Mot bakgrund av en renodling av uppdrag minskas därmed anslag 1:4 med . Liberalerna vill göra det enklare för arbetstagare att tipsa när arbetsplatser misslyckas med att följa föreskrifter och lagar. Vi vill dessutom att skyddsombud och arbetsgivare får ökad förståelse och utbildning kring sexuella trakasserier så att skyddsombud direkt kan anmäla arbetsplatser och arbetsgivare till samt så att arbetsgivare kan arbeta preventivt.