mot · H5024167 · 2018-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:100 ekonomiska vårproposition Ett välfärdslöfte att lita på 1 Ett bättre är möjligt 2 Alliansens bedömning av det ekonomiska läget 2.1 Stark internationell konjunktur 2.2 Stark tillväxt i men riskerna ökar 2.3 En tudelad arbetsmarknad där utanförskapet biter sig fast trots högkonjunkturen 3 En bortslösad högkonjunktur 3.1 En expansiv finanspolitik som inte rustar för nästa kris 3.2 Avsaknad av strukturreformer gör att utanförskapet biter sig fast 3.3 Trots skattehöjningarna brister välfärden samt samhällets kärnuppgifter 4 behöver ambitiösa reformer 4.1 En ansvarsfull ekonomisk politik Säkra utrymme för reformer och förbered för nästa ekonomiska nedgång En trygg välfärd och polis i hela Se till att kan växa sig starkare Se till att är tryggt i en orolig omvärld 5.1 Familjepolitik för ökad trygghet och frihet 5.2 Ansvarsfull och human migrationspolitik 5.3 Bättre och mer effektiv integration 5.4 Ett företagsklimat för fler jobb 5.5 Reformer för fler bostäder 5.6 En skola för kunskap och bildning 5.7 Tryggare ekonomi för äldre 5.8 Goda kommunikationer i hela landet 5.9 En hållbar miljö- och klimatpolitik 5.10 Ett stärkt jordbruk 5.11 Sammanhållning över gränserna 5.12 Försvaret och samhällets krisberedskap 5.13 En politik som stöder, inte styr, kulturen 5.14 Det civila samhället 5.15 Mer valfrihet och makt till den enskilde 6 Svensk arbetsmarknad behöver reformeras 6.1 En arbetsmarknad där alla får plats Skattelättnader för utsatta grupper på arbetsmarknaden Snabbare etablering och livslångt lärande Fler platser i yrkesvux 7 Vård och omsorg att lita på 7.1 En hälso- och sjukvård i världsklass Statligt ansvar för sjukvården Återinför en reformerad och förbättrad kömiljard och stärkt vårdgaranti Fortsatt satsning på regionala cancercentrum (RCC) En förstärkt barn- och ungdomshälsovård. Vårdserviceteam – tid att fokusera på vård och omsorg 7.2 Att åldras i trygghet och värdighet Stora personalsatsningar inom äldreomsorgen Fler äldreboendeplatser måste till nu Valfrihet och en värdighetsgaranti i varje kommun Stoppa vinstjakten i välfärdssektorn 8.1 Flytta vården närmare medborgarna Alla äldre ska ha rätt till hemsjukvård Alla kommuner ska erbjuda äldresamtal Fler läkare i primärvården så att alla kan få fast läkare Vårdkrisen kräver fler specialistsjuksköterskor 8.2 LSS att lita på 8.3 Fler vägar till jobb Bygg ut hela rättskedjan och statlig närvaro i hela landet Förbättrat gränsskydd genom ett reformerat tullverk 9 Reformtabell och finansiering godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. Ett välfärdslöfte att lita på Under den mandatperiod vi nu är i slutet av har det varit ekonomisk högkonjunktur. Men de goda förutsättningarna har regeringen inte lyckats omsätta i bättre sjukvård, bättre äldreomsorg, ökad trygghet mot brott eller minskad arbetslöshet bland personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Köerna till sjukvården har ökat. Äldreomsorgen har blivit mindre tillgänglig för våra äldre. Antalet poliser har blivit färre och tudelningen på arbetsmarknaden har ökat. Regeringen befinner sig ljusår ifrån sitt arbetslöshetslöfte från den förra valrörelsen om lägst arbetslöshet i EU 2020. Tyvärr befinner man sig mycket långt ifrån att klara sitt löfte om att alla personer som får en cancerdiagnos ska få vård . Inte ens hälften av de som får den cancerform som kräver flest dödsoffer, lungcancer, får vård . Sedan lämnade har vårdköerna i det närmaste fördubblats. Öppna jämförelser visar att ca 83 000 personer väntade än på operation eller första besök i specialistvården , vilket är vårdgarantins lagstadgade krav. De långa köerna och överbeläggningarna utsätter svensk sjukvård för en ökad etisk stress. Sjukvårdspersonal måste allt oftare välja ut vilka patienter som ska få vård, eller ställa en patient längre bak i kön trots att de är medvetna om att det innebär en ökad risk. Ungefär 4 600 äldre fick vänta på att få en plats på ett äldreboende efter att kommunen beslutat att den äldre hade rätt till särskilt boende. Och variationen är stor över landet. Därtill förnekas många rätten att bo i särskilt boende och tvingas kvar i ensamhet och otrygghet. Pensionärsskatten ska avskaffas i sin helhet från . Regeringens svaga reformer på vård och omsorgsområdet har inte löst problemen, och i vissa fall har regeringens reformer faktiskt förstärkt den negativa utvecklingen. Genom att utlova ett vinsttak för välfärdsföretag som i realiteten gör det omöjligt att bedriva fungerande verksamhet i välfärden har man exempelvis lagt en våt filt över utbyggnaden av äldreomsorgen. Antalet poliser har blivit 439 stycken färre, och poliser lämnar sina tjänster . Antalet särskilt utsatta områden där polisen uppger att kriminalitet och utsatthet är hög blir fler och problemen på mindre orter där polisen inte alls är närvarande är också påtagliga. Våldtäktsfall läggs på hög och brottsoffer blir utan upprättelse. Bristerna i rättsväsendet och på arbetsmarknaden drabbar utsatta områden särskilt, vilket öppnar för brottslighet och utanförskap som leder till ökade motsättningar i samhället. Och i områden där polisen inte har kontroll riskerar kriminella att dominera i stället, vilket hindrar integrationen. Vissa av våra värderingar är inte valbara och vägen in i vårt samhälle måste vara glasklar. I stället för att genomföra reformer för att sänka jobbtrösklar, bryta tudelningen och sänka skatterna för jobb och företagande har regeringen höjt skatterna kraftigt. Det har blivit dyrare att anställa såväl unga som äldre och mindre lönsamt att utbilda sig till och arbeta som exempelvis lärare eller specialistsjuksköterska eller ta ett chefsjobb i äldreomsorgen. Man har också slopat avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet och man har höjt skatten på sparande. vill att medborgarna ska kunna lita på att centrala välfärdsfunktioner fungerar. Man ska få vård . Den äldre som känner sig otrygg och inte vill bo ensam längre ska snabbt få plats på ett äldreboende. Rättssystemet ska förstärkas så att tryggheten kan upprätthållas både på mindre orter ute i landet och i våra utanförskapsområden. Om vi sätter människovärdet i centrum måste vi göra vårt yttersta för att dessa saker ska fungera och det måste styra hur vi använder våra gemensamma resurser. Därför är det så viktigt att också prioritera och välja bort sådant som inte är nödvändigt. Slöseriet inom såväl statens finanser som många kommunala budgetar är utbrett. Vid sidan av tydliga prioriteringar är en förutsättning för att klara välfärdens utmaningar såväl stora som genomtänkta reformer som att fler arbetar så att mer resurser kan tillföras den gemensamma välfärden. Vi föreslog omfattande reformer med denna inriktning i vår budgetmotion och utvecklar nu ytterligare förslag. Ett viktigt steg är att staten ska ta över ansvaret för sjukhusvården. I denna motion föreslår vi hemsjukvård för alla äldre som är inskrivna i äldreomsorg – en stor omläggning av vården och omsorgen av äldre. Vi föreslår också ett erbjudande om hembesök för alla som fyllt men som ännu inte får hemtjänst eller bor på äldreboende. Utbildningarna för specialistsjuksköterskor byggs ut och primärvården ska införa fasta läkare. vill öka antalet poliser i samhället. För att hela rättskedjan ska fungera krävs att vi också förstärker domstolssystemet och därmed ökar statens närvaro på mindre orter, vilket vi föreslår i denna motion. roll ska förändras med ökad inriktning mot gränsskydd. För att förkorta nyanländas etableringsprocess måste det bli lättare för nyanlända att få en plats på sfi med yrkesutbildning. Därför byggs antalet platser på utbildningar som kombinerar sfi med yrkesutbildning ut kraftigt. Människor ska kunna lita på när det gäller vården och tryggheten. Men för att vända den negativa utvecklingen måste ta en ny inriktning. behöver en ny regering! 1 Ett bättre är möjligt Alliansen är största och viktigaste kraft för politisk förnyelse och en ny svensk regering. I valet kommer vi gemensamt att söka väljarnas förtroende för att bilda en ny alliansregering. tog vi ansvar för . Vi bröt det utanförskap som pressade ut människor från arbetsmarknaden, som vi hanterade den djupaste ekonomiska krisen . Resurserna till välfärden ökade med , det blev mer lönsamt att arbeta och klimatutsläppen minskade. Den rödgröna regeringen – som ofta haft samarbetssvårigheter och som har varit beroende av – har bedrivit en ekonomisk politik präglad av skattehöjningar, snabbt stigande utgifter och ett oansvarigt lågt sparande. Denna utveckling behöver brytas. Alliansens alternativ tar sin utgångspunkt i en gemensam syn på var vårt land befinner sig. drar just nu nytta av högkonjunkturen. Bland inrikes födda är arbetslösheten låg och i flera branscher råder det arbetskraftsbrist. Vi har en sjukvård i världsklass, när man väl får hjälp. Den nedåtgående kunskapstrenden i skolan kan vara på väg att brytas. Vi har en polis som i svåra lägen gör ett fantastiskt arbete. är det uppenbart att mycket inte fungerar. Den dåliga integrationen bygger ett utanförskap som riskerar att få bestående negativa ekonomiska och sociala konsekvenser. Jobbklyftan mellan inrikes födda och utrikes födda är stor och det tar innan hälften av de utrikes födda är sysselsatta. Gängkriminaliteten är ett hot mot människor och företagande på många platser runt om i landet. Polisen betecknar 61 områden i som utsatta, varav 23 som särskilt utsatta. dödades 43 personer i skjutningar. Gängvåldet sprider sig in på akutmottagningar och riktar sig mot blåljuspersonal inom polis, sjukvård och brandväsen. beskriver en växande oro för brott. Polistätheten är den lägsta och många platser på polishögskolorna står tomma. Köerna till sjukvården har fördubblats sedan den rödgröna regeringen tillträdde. De ökar över hela landet, men det är i röda landsting som utvecklingen är mest oroväckande. I det alliansstyrda får nio av tio patienter träffa en specialist inom vårdgarantins gräns. I socialdemokratiskt styrda får bara sex av tio patienter göra det. Regeringens beslut att avskaffa den s.k. kömiljarden, de statliga pengar som kortade köerna, var ett stort misstag. Rekordlåga räntor, tidigare genomförda strukturreformer och en internationell högkonjunktur driver den svenska tillväxten, som ingen regering har sparat så lite i högkonjunktur som den nuvarande. I kombination med bristen på nya långsiktiga strukturreformer gör detta illa rustat inför den lågkonjunktur som förr eller senare kommer. Det svenska näringslivet är i grunden konkurrenskraftigt, men politiken går i fel riktning. Flera beslut har försämrat villkoren för företagande och jobb i . Sammantaget har regeringen höjt skatterna med , varav är skattehöjningar på jobb och tillväxt – exempelvis på inkomster, företagande och RUT-tjänster. Sådant har inte råd med. Nästa generations stora svenska bolag måste växa . I de viktiga valfrihetsfrågorna styrs regeringen dessutom av vänsterkrafter. , som regeringen nu valt att gå fram med, riskerar att slå direkt mot 340 000 elever som går i friskolor i och med att deras skolor riskerar att behöva stängas. Att några av allra bästa skolor kan tvingas lägga ned skapar otrygghet för många människor i hela landet. finns det skolor som inte klarar kunskapsuppdraget. Nära 19 000 elever, av eleverna, gick ut 2017 utan behörighet till gymnasieskolan. Svenska elever går färre timmar i skolan och tappar därmed i jämfört med elever i andra länder. Reformerna för att öka fokus på kunskap har stannat av. Problemen med stök och brist på studiero växer. minskar söktrycket till lärarutbildningen igen – och det i ett läge när lärarbristen tilltar. Regeringens klimatpolitik kan inte dölja att utsläppen nu ökar igen. Externa bedömare som pekar på att regeringens miljöpolitik är dyr och ineffektiv. Under alliansregeringen minskade utsläppen, som ekonomin växte. Med denna regering ökar klimatutsläppen. Problemen är alltså stora, men det finns ingen anledning att känna hopplöshet. Vart och ett av dessa problem går att lösa. I en del fall kommer det att vara svårt och ta tid. Men vi vet – av egen erfarenhet från regerande, och från Alliansens och Socialdemokraternas gemensamma erfarenheter efter 90-talskrisen – att det går att reformera sådant som inte fungerar bra nog. Ett bättre är möjligt, men det kräver en framåtsyftande reformagenda. En sådan kommer Alliansen att genomföra efter valet. 2 Alliansens bedömning av det ekonomiska läget Svensk ekonomi går bra. Efter en ovanligt lång och djup nedgång råder det nu högkonjunktur, drivet av en stark, investeringsdriven tillväxt i omvärlden och en expansiv penningpolitik med minusräntor. Som i varje högkonjunktur blir jobben fler och skatteintäkterna större. kan inte högkonjunkturen dölja att befinner sig i en period med stora reformbehov. Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. Det är tydligt att högkonjunkturen inte kommer alla till del. är bristen på arbetskraft stor, inte minst i offentlig sektor. Prognoser pekar på att tillväxten per capita framöver blir lägre än i jämförbara länder. Konjunkturen i omvärlden ser ut att stärkas ytterligare framöver. Det finns dock betydande risker för ett sämre scenario. Efter att infört importtullar på stål och aluminium och landets handelspartner svarat med motåtgärder finns det en risk för ett omfattande handelskrig. Minskad handel riskerar att skada ett litet exportberoende land som . Effekterna av brexit kan fortfarande bli mer omfattande än befarat, och risken för en sämre utveckling i kvarstår. Dessutom talar det faktum att många länder i världen just nu går bra för att riskerna för en nedgång nu är större. Tillgångspriserna har ökat kraftigt, som skuldsättningen i många länder är högre än före finanskrisen. Den svenska ekonomin är mycket omvärldsberoende och när konjunkturen vänder ned internationellt skulle det drabba hårt. För att ska klara utvecklingen framöver krävs därför nya strukturreformer. 2.1 Stark internationell konjunktur med långsam återhämtning har den internationella konjunkturen och inledningen av 2018 förstärkts brett. Tillväxten understöds av inriktningen på penningpolitiken och finanspolitiken. Den mycket expansiva penningpolitiken förväntas normaliseras långsamt, som bedömer att finanspolitiken blir mer expansiv 2019, drivet framför allt av utvecklingen i och . Arbetsmarknaderna har stärkts, med sjunkande arbetslöshet och stigande sysselsättningsgrad. En majoritet av EU-länderna har rekordhög sysselsättningsgrad, däribland länder som , , och . Arbetslösheten i ligger i nivå med bedömning av jämviktsarbetslösheten. Löneökningarna har dock varit svaga, men det syns nu tecken på stigande löner i , och . Globala förtroendeindikatorer, som exempelvis inköpschefsindex, visar på fortsatt stark utveckling. Sentimentet har dock försvagats , vilket skulle kunna indikera att konjunkturen närmar sig toppen. Det gäller framför allt , som ligger långt fram i konjunkturen och där arbetslösheten ligger på samma nivå som vid tidigare konjunkturtoppar och penningpolitiken långsamt har förts i en något mindre expansiv riktning. bedömningar pekar på att den expansiva finanspolitiken, med skattesänkningar och utgiftsökningar, troligen bidrar till stark tillväxt också . innebär de stora budgetunderskotten och den betydande och växande amerikanska statsskulden en risk framöver. Skulle handelspolitik utvecklas till ett storskaligt handelskrig kan också tillväxtförutsättningarna försämras betydligt. Tillväxten i förstärks och breddas också, drivet av låga räntor och expansiv finanspolitik kombinerat med en starkare arbetsmarknad och starka förtroendeindikatorer. Investeringarna går också starkt, vilket bör kunna gynna svensk export. Finanspolitisk stimulans i och ekonomiska reformer i bidrar också. Effekterna av det brittiska utträdet ur EU utgör dock en risk för tillväxten på lite . I tillväxtländerna ses också en tydlig förstärkning, både för råvaruexportörer och för råvaruimportörer. växte snabbare än väntat , men förväntas stabilisera sig på en lägre tillväxtbana. En åldrande befolkning och mindre gynnsamma kreditvillkor påverkar tillväxtförutsättningarna och det finns kvarstående risker med överkapacitet i statliga företag och regionala obalanser. Om den internationella handelskonflikten trappas upp skulle också drabbas. Figur 1 Tillväxtutveckling (2018–2023) i världen, euroområdet, , och Källa: IMF. Sammanfattningsvis är den internationella konjunkturen stark och uppgången bred, men det finns fortfarande osäkerhet och den långsiktiga tillväxtpotentialen kan vara lägre . För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. framhåller vikten av att undvika alltför procyklisk finanspolitik i detta läge. Det är också viktigt för välståndsutvecklingen att ett internationellt handelskrig undviks och att handel och investeringar över gränserna i stället underlättas. 2.2 Stark tillväxt i men riskerna ökar Högkonjunkturen fortsätter att förstärkas . Den allt starkare konjunkturen i omvärlden, driven i hög grad av investeringar, gynnar svensk export och svensk industri. Till detta kommer en unik kombination av minusräntor och expansiv finanspolitik i högkonjunktur som driver på utvecklingen. Tillväxten – som kalenderkorrigerad blev 2017 enligt – väntas stiga till 2018, innan den vänder ned till 2019 och åren därefter. Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortfarande en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bl.a. till följd av jobbskatteavdraget, låga räntor och en hög befolkningstillväxt, leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. till befolkningsökningen har dock konsumtionen per invånare utvecklats svagt med svaga jämfört med ett snitt på . Den offentliga konsumtionen som växte snabbt till följd av ett stort antal asylsökande växte långsammare . En alltmer robust uppgång i omvärlden bidrar också till tillväxten. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas efter 2019. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. går arbetslösheten ned till enligt , klart under jämviktsarbetslösheten på . Den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer också att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. visar att arbetskraftsutbudet har ökat överraskande snabbt – 300 000 fler finns på arbetsmarknaden än vad som skulle förklaras av demografiska förändringar. har tidigare beräknat att Alliansens politik skulle ge 120 000 jobb, men man konstaterar i en analys som presenterades att denna bedömning – i ljuset av den starka utvecklingen – varit för låg. Kombinationen av omfattande utbudsreformer och stark efterfrågan på arbete leder nu till att sysselsättningsgraden är den högsta sedan 1990-talskrisen. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning med fler som jobbar och fler som står till arbetsmarknadens förfogande. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, stimulerar ekonomin genom att göra fler investeringar lönsamma som kronan förblir svag och efterfrågan stärks. Bland annat har bostadsinvesteringarna vuxit kraftigt. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att befinner sig i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har – som beskrivs i avsnitt 2.1 – efterfrågan i omvärlden blivit allt starkare med bl.a. ökade investeringar som gynnar svensk exportindustri. Den goda tillväxten väntas fortsätta, med en exporttillväxt , enligt . finns flera skäl till oro för tillväxten. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kan komma att bli låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras. Förklaringarna till den lägre globala produktivitetstillväxten varierar något. Det kan vara en kvardröjande effekt av finanskrisen, en konsekvens av en pågående strukturomvandling från mer till mindre kapitalintensiva branscher eller helt enkelt att innovationstempot minskat på alltmer reglerade marknader. Det finns även betydande ekonomisk-politiska risker framför oss, som gör den svenska ekonomin sårbar. Förutom risker i omvärlden finns det också specifika svenska risker. Nedgången på bostadsmarknaden ser nu ut att ha bedarrat men priserna är fortfarande höga i många segment och det är inte omöjligt att priskorrigeringen får förnyad fart. Det mesta tyder på att både hushållen och bankerna har tillräckliga marginaler för att klara åtminstone en måttlig nedgång, men en sådan skulle ändå dämpa efterfrågan i ekonomin och kunna medföra betydande realekonomiska effekter. Redan nu finns det indikationer på att nybyggnationen av bostäder har minskat. Dessutom finns det en stor osäkerhet kring hur väl integrationen kommer att fungera när en stor del av dem som sökte asyl i till 2016 kommer in på arbetsmarknaden. Om inte integrationen förbättras finns det en stor risk för ett större, permanent utanförskap med högre jämviktsarbetslöshet och sämre offentliga finanser. Slutligen kommer styrkan i den strukturomvandling som sker, och anpassningsförmåga till den, att vara avgörande för utvecklingen av svensk ekonomi. Under det kommande decenniet kommer automatisering och digitalisering att leda vägen för strukturomvandlingar i ekonomin. Hur väl arbetskraften och övriga resurser klarar att ställa om till en sådan utveckling kommer att vara avgörande, både för svenskt välstånd men också för hur vårt samhälle kan hålla ihop. För att understödja tillväxten framöver bör den ekonomiska politiken användas för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och stimulerar produktivitetstillväxten. På så sätt kan potentiell BNP och potentiell sysselsättning öka, och även välstånd. måste omställningskapaciteten i svensk ekonomi förstärkas ytterligare. För att värna välståndsutveckling krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för investeringar, omställning och att främja inträdet på arbetsmarknaden. konstaterar att effekterna av Alliansens reformer troligen varit stora, men anser att effekterna av dessa nu i huvudsak har realiserats. Eftersom den nuvarande regeringen inte har klarat av att genomföra några reformer som kan antas ge högre sysselsättning och tillväxt är behovet av nya reformer stort för att ska fortsätta att utvecklas väl. Reformbehovet är särskilt påtagligt i ljuset av att ser ut att utvecklas sämre än jämförbara länder . På lång sikt avgörs vår välståndsutveckling dels av teknikutvecklingen i världen i stort, alltså hur den s.k. teknikfronten utvecklas, samt hur nära vi ligger denna teknikfront. Som ett litet land har svårt att påverka den globala teknikutvecklingen annat än i vissa begränsade sektorer. Däremot kan vi påverka hur snabbt tar till sig ny teknik och hur väl de befintliga resurserna utnyttjas.