mot · H5024156 · 2018-04-27 00:00:00 — Företagarna (2016), ”Företagarnas undersökning om ägar- och generationsskiften 2015” Företagarna (2017), ”Småföretagsbarometern”, Riksrapport, , Bas (2009), ”Institutions and labor market outcomes in the ”, Working Paper, IFAU, Nr. Halldén, , (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. 2, s. Hanushek, , (2006), ”How to improve the supply of high quality teachers”, i E. Hanushek och F. Welch (red. ), ”Handbook of the economics of education 2”, , , (2016), ”Measuring ”, kapitel i ”, Unemployment, and Macroeconomic Transmission”, avhandling, , (2014), ”Personal tax treatment of company cars and commuting expenses: Estimating the fiscal and environmental costs”, Taxation Working Papers Series, Nr. , , (2010), ”Hur stor är risken för bestående hög arbetslöshet?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 38, Nr. Henrekson, , (2015), ”Svenska skolresultat rasar – vad vet vi?”, IVA Henrekson, , (2014), ”Beskattning av personaloptioner och innovativt entreprenörskap: Expertrapport till ”, Bilaga 5 till slutbetänkande, SOU 2014:40 , , (2008), ”Hur påverkas inkomsterna av skatteförändringar?”, IFAU, Rapport 2008:28 & Nicolini, (1997), ””, , Årg. 105, Nr. 2, s. IAF (2015), ”Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2015:3) om lämpligt arbete”, IAFFS 2015:3 IFAU (2014), ”Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen”, Remissvar, dnr 174/2014 IMF (2014), ”2014 Article IV Consultation – Staff Report; Press Release; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, Nr. IMF (2015), ”. 2015 Article IV Consultation – Press Release; Staff Report; Informational ; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, Nr. IMF (2018), ”World Economic Outlook Database”, World Economic and Financial Surveys, databas, tillgänglig via [] , , (2006), ”Before and After the : The Performance of Labour Market Policy in ”, Discussion Paper Series, , Nr. Jaffe, ., , . & Stavins, . (2000), ”Technological Change and the Environment”, NBER, Working Paper, Nr. & Ochel, Wolgang (2007), ”Contracting-out employment services: temporary agency work in ”, , Årg. 17, Nr. 2, s. , Per, Laun, , (2015), ”Kan vi jobba tills vi blir 75? Vad säger mikrodata om hälsa och arbetskapacitet bland de äldre i arbetskraften?”, IFAU, Rapport 2015:24 Kallin, (2016), ”Två av tre nyexaminerade tjänar över 25 000”, Vårdfokus, artikel, , tillgänglig via [] Kennergren, , (2010), ”The Shortage of Specialist in ”, kandidatuppsats, i (2011), ”Konjunkturläget ” (2014a), ”Lönebildningsrapporten ” (2014b), ”Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ”, dnr 2014-120-3.5.1 (2015a), ”Konjunkturläget ” (2015b), ”Miljö, ekonomi och politik 2015” (2016), ”Konjunkturläget ” (2017), ”Konjunkturläget ” (2018), ”Prognosdatabasen”, databas, tillgänglig via [] Laun, (2012), ”Om förhöjt jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter för äldre”, IFAU, Rapport 2012:16 Lazear, (2003), ”pay: incentives, retention or sorting?”, Discussion Paper 761, Liljeberg, , , , (2012), ”Leder nystartsjobben till högre sysselsättning?”, IFAU, Rapport 2012:6 Loeb, , . (2000), ”Examining the link between teacher wages and student outcomes: the importance of alternative labor market opportunities and non-pecuniary variation”, Review of Economics and Statistics, vol. 82, nr. 3, s. , (2016), ”Platt skatt för högre intäkter”, Timbro , , , , (2007), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten: En översikt av kunskapsläget”, , Specialstudie nr. Löfbom, (2018), ”Lönar sig arbete 2.0? En med fokus på nyanlända”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2018:2 , (2001), ”subsidies and cuts in employers’ social security contributions: The verdict of emiprical evaluation studies”, , Årg. 140, Nr. 1, s. (2007), ”How the world’s best-performing school systems come out on top”, Report, (2014), ”Ändring av kväveoxidavgiften för ökad styreffekt. Redovisning av ett regeringsuppdrag”, Rapport 6647 (2016), ”Minskad förbrukning av plastbärkassar. Redovisning av regeringsuppdrag”, skrivelse, , Ärendenummer NV-08250-15 (2017), ”Import och export av avfall”, databas, tillgänglig via [] (2018a), ”Territoriella utsläpp och upptag av växthusgaser”, hemsida, tillgänglig via [] (2018b), ”Snabbstatistik för kvartals- och årsvisa växthusgasutsläpp”, hemsida, [] Neumark, (2011), ”Spurring in Response to Severe Recessions: Reconsidering Hiring Credits”, NBER Working Paper Series, Nr. , (2009), ”Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög?”, Rapport till 2009/6 (2005), ”Den första anställningen. Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person”, R 2005:01 (2014), ”En bostadspolitisk agenda för . 63 förslag för ökat byggande” (2009), ”Taxation of SMEs: issues and policy consideratiosn”, Tax Policy Studies (2012), ”Activating Jobseekers: How Does It”, (2013), ”Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills”, (2014a), ”Connecting People With . Activation Policies in the ”, (2014b), ”Environmental Performance Reviews: ”, (2014c), ”Education at a Glance 2014: Indicators”, (2015a), ”Improving Schools in : An Perspective” (2015b), ”Economic Surveys: ”, , (2016a), ”Education at a Glance 2016. Indicators”, , (2016b), ”Environmentally related tax revenue”, databas, tillgänglig via [] (2018), ”Greenhouse gas emissions”, databas, tillgänglig via [] Pavoni, , G.L. (2007), ”Optimal Welfare-to-Work Programs”, Review of Economic Studies, Nr. 74, s. Polisen (2015), ”Årsredovisning 2014” Polisen (2017), ”Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen” Polisen (2018), ”Årsredovisning 2017” Proposition 2010/11:1, ”Budgetpropositionen ” Proposition 2011/12:100, ”ekonomiska vårproposition” Proposition 2013/14:100, ”ekonomiska vårproposition” Proposition 2017/18:1, ”Budgetpropositionen ” Proposition 2017/18:100, ”ekonomiska vårproposition” (2018), ”Penningpolitisk rapport. (2013a), ”Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända?”, RiR 2013:17 Rivkin, , , , (2005), ”Teachers, schools, and academic achievement”, Econometrica, vol. 73, Nr. 2, s. Ruist, (2015), ”Refugee immigration and public finances in ”, Working Papers in Economics, Nr. (2012), ”Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet”, RiR 2012:6 (2014), ”Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid?”, RiR 2014:11 Rogberg, (2017), ”Antalet outredda brott ökar dramatiskt i ”, , artikel, 2015:502, ”Föräldrapenning för nyanlända”, Rapport från utredningstjänsten 2015:513, ””, Rapport från utredningstjänsten 2015:715, ”Uppgifter ur ”, Rapport från utredningstjänsten 2015:1434, ”Energiåtervinning avfall”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2118, ”Statliga myndigheter”, Rapport från utredningstjänsten 2016:37, ”Andel flyktingar i arbete”, Rapport från utredningstjänsten 2016:919, ”Arbetsmarknadsstatus ”, Rapport från utredningstjänsten 2016:929, ”Statistik över personer med låg ekonomisk standard”, Rapport från utredningstjänsten 2017:886, ”Jobbstimulans försörjningsstödet”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1258, ”Arbetsmarknadsstatus 2016”, Rapport från utredningstjänsten 2018:156, ”Arbetsmarknadsstatus”, Rapport från utredningstjänsten SCB (2016), ”Många utrikes födda i RUT-företag”, Välfärd, Nr. 1/2016, s. SCB (2017a), ”Lönespridning efter sektor och kön 2016”, hemsida, tillgänglig via [] SCB (2017b), ”Tätorter 2016 – befolkning, landareal, andel som överlappas av fritidshusområden”, databas, tillgänglig via SCB (2018a), ”Arbetskraftsundersökningarna ()”, databas, tillgänglig via [] SCB (2018b), ”Andel (i procent) förvärvsarbetande kommunmottagna flyktingar, 20–64* år efter mottagandet, kön och mottagningsår”, hemsida, tillgänglig via [] SCB (2018c), ”BNP från användningssidan, försörjningsbalans 1950–2017 (publ. )”, Nationalräkenskaperna, databas, tillgänglig via [] SCB (2018d), ”Befolkningsstatistik”, databas, tillgänglig via [] SCB (2018e), ”Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2017” SCB (2018f), ”Miljöräkenskaper”, databas, tillgänglig via [] Schleicher, (2011), ”a high-quality teaching profession: Lessons from around the World”, , , , (2011), ”Tax Policy and Employment: How Does the Fare?”, , Working Paper, 2011:2 (2011), ”Om och och och ”, Rapport 2011:1 (2015), ”Skatter i . Skattestatistisk årsbok 2015”, SKV 152, Utgåva 18 Skedinger, Per (2008a), ”Effekter av anställningsskydd – vad säger forskningen?”, , Skedinger, Per (2008b), ”: A Minimum Wage Model in of Modification?”, IFN Working Paper, Nr. Skedinger, Per (2011a), ”Effects of Increasing Minimum Wages on Employment and Hours: Evidence from ’s Retail Sector”, IFN Working Paper, Nr. Skedinger, Per (2011b), ”Employment consequences of employment protection legislation”, , Nr. SKL (2012), ”Vård på vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård” SKL (2018), ”Väntetider i vården”, hemsida, tillgänglig via [] Skolinspektionen (2013), ”i ”, Kvalitetsgranskning, Rapport 2013:5 Skolinspektionen (2017), ”. Resultatredovisning för till elever i årskurs 5 och årskurs 9 samt år 2 i gymnasieskolan” (2013), ”It-användning och it-kompetens i skolan”, Rapport 386 (2018), ”SiRiS”, databas, tillgänglig via [] (2017a), ”Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och exempel på hur nyanlända elever kan ges möjlighet att använda sitt modersmål i undervisningen”, Rapport 454 (2017b), ”Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /17”, pm, , , , , (2009), ”Do teachers matter? Measuring the variation in teacher effectiveness in ”, CMPO Working Paper no. (2016), ”Jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd. SOU 1993:16, ”Nya villkor för ekonomi och politik”, förslag SOU 2008:89, ”Trygghetssystemen för företagare”, Betänkande av Utredningen om trygghetssystemen för företagare SOU 2008:129, ”Helikoptern i samhällets tjänst”, Betänkande av SOU 2011:11, ””, Huvudbetänkande SOU 2012:9, ”Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning”, Delbetänkande av Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () SOU 2012:31, ”Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet”, Betänkande av SOU 2013:25, ”Åtgärder för ett längre arbetsliv”, Slutbetänkande av SOU 2013:84, ”Fossilfrihet på väg”, Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik SOU 2015:30, ”Kemikalieskatt. Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier”, Betänkande av SOU 2015:95, ”Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser”, Bilaga 6 till SOU 2015:97, ”Välja yrke”, Slutbetänkande av SOU 2015:98, ”Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa”, Betänkande av Utredningen om högspecialiserad vård SOU 2015:104, ””, Huvudbetänkande SOU 2016:23, ”Beskattning av incitamentsprogram” SOU 2017:1, ”För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd”, Slutbetänkande av SOU 2017:13, ”Finansiering av infrastruktur med privat kapital?” Delbetänkande av Kommittén om finansiering av offentliga infrastrukturinvesteringar via skatter, avgifter och privat kapital SOU 2018:16, ”Vägen till självkörande fordon”, Slutbetänkande av Utredningen om självkörande fordon på väg (2015), ”Förtroendet för Arbetsförmedlingen”, 2015:2 Statskontoret (2011), ”Subventionerade anställningar. En kartläggning”, 2011:34 Statskontoret (2012), ”Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen”, 2012:22 Statskontoret (2016), ”Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag”, 2016:8 Svenskt näringsliv (2018), ”Jobbskaparna larmar! Kompetensbristen ökar”, , , (2013), ”Beskattning av förmånsbilar”, Underlagsrapport 7 till SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg Tatsiramos, , . (2011), ”Arbetsmarknadseffekter av arbetslöshetsförsäkringens utformning”, Bilaga 9 i SOU 2011:11, ”” Tergeist, , (2006), ”Activation Strategies and the Performance of in , the and the ”, Social, Employment and Migration Working Papers, Nr. (2017), ”Företagens villkor och verklighet 2017. Huvudrapport”, Rapport 0232 Trafikanalys (2018), ”Punktlighet på järnväg 2017”, 2018:7 (2009), ”Gift mot sin vilja”, , 2009:5 Valueguard (2018), ”OMX Valueguard-KTH Housing Index (HOX)”, databas, tillgänglig via [] Vikman, (2013), ”Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden”, IFAU, Rapport 2013:3 , (2005), ”Political Economy of Fiscal Institutions”, GESY Discussion Paper, Nr. Vårdanalys (2016), ”Vården ur befolkningens perspektiv 2016 – en jämförelse mellan och tio andra länder”, PM 2016:5 (2017), ”Lön. Nulägesrapport om medellön, lönespridning och livslön för yrkesgrupper” Vårdföretagarna (2017), ”Privat vårdfakta 2017” (2007), ”Designing a tax system for micro and small businesses: Guide for practitioners” (2014), ”’s Business Climate: Opportunities for entrepreneurs through improved regulation” (2016), ”Doing Business 2016” Wilcox, , van Sebille, , (2015), ”Threat of plastic pollution to seabirds is global, pervasive, and increasing”, of the of Amcerica, Årg. 112, Nr. 38, s. 11 899–11 904 Winterhager, , , , (2006), ”Deregulating in Europe: A Microeconometric Evaluation of an Innovative Voucher Scheme in ”, Labour Economics, Årg. 13, Nr. 4, s. (2018), ”WMO confirms 2017 among the three warmest years on record”, Pressmeddelande, WSP (2016a), ”En arbetsmarknad i förändring. Inkomströrlighet och snabbare integration”, , tillgänglig via [] WSP (2016b), ”En arbetsmarknad i förändring. Sysselsättningseffekter av ingångslön”, , tillgänglig via [] Östersjöcentrum (2017), ”Avancerad rening av avloppsvatten – ett proaktivt skydd av ”, Policy Brief, Östh, (2015), ”Stat och regioner driver avfolkning och överhettning”, artikel, tillgänglig via [] i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C) [1] Det finns andra sätt att genomföra penningpolitisk stimulans, men dessa är relativt oprövade i krissituationer. [2] Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . [3] Antal personer i åldersgruppen 15–. [4] Förändring i procentenheter. [5] Se exempelvis IMF (2014), (2014a), m.fl. (2007), (2009), (2015b), Skedinger (2008a, 2008b, 2011a, 2011b) och SOU 2011:11. [6] Se SOU 2015:104 för en vidare diskussion. [7] Arbetsförmedlingen (2017). De grupper som ryms inom begreppet är personer med enbart förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt födda, personer i åldern 55–samt personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. [8] SCB (2018b) och egna beräkningar. Än långsammare går det för nyanlända flyktingar att bli helårsanställda (2016:37). [9] (2018). [10] (2015a), Henrekson och Jävervall (2015). [11] (2017, s. 31) skriver att utbudsstimulerande åtgärder, som exempelvis jobbskatteavdraget, har ”lett till att arbetskraftsdeltagandet ökat”, och ”effekterna av dessa har till största delen realiserats”. [12] (2017) konstaterar är detta dock delvis en sammansättningseffekt, då utrikes födda generellt är yngre än inrikes födda. Men även om man kontrollerar för detta så har arbetsutbudet bland utrikes födda ökat kraftigt. [13] (2016) konstaterar samma sak, när de undersöker den specifika grupp som är född i eller . [14] SCB (2017a). [15] Se forskningssammanställningar i exempelvis (2016) samt (2016). [16] Detta är en åsikt som såväl (2016) som (2016) och (2016) delar. [17] SOU 2015:104 diskuterar detta. [18] Se 2015:715, 2016:919, 2017:1258 och 2018:156 för statistik. [19] Med ”förklaras” avses här inte en påstående om ett orsakssamband. Formuleringen ska förstås som svaret på frågan: ”Hur hade arbetslösheten för den förgymnasialt utbildade befolkningen förändrats givet att utvecklingen inom grupperna inrikes och utrikes födda förändrats i enlighet med vad vi observerat, medan gruppernas storlek och förhållande till varandra hållits ?” Vi hade lika gärna kunnat dela upp befolkningen i kvinnor och män och studerat hur mycket som ”förklarats” av förändringar inom dessa grupper samt av fördelningen mellan dem. [20] I bemärkelsen offentligfinansiellt neutral. (2009), Ruist (2015) och SOU 2015:95. [21] SOU 2015:104. Att det förekommer diskriminering är troligt, men det är sannolikt inte den främsta förklaringen till varför många nyanlända har svårt att få jobb, särskilt inte i förhållande till situationen i andra länder (2014). [22] SCB (2018a). I föregående avsnitt stod att arbetslösheten för inrikes födda utan gymnasieutbildning var . Skillnaden beror på att vi studerar två olika åldersgrupper. Här avses 15–, medan föregående avsnitt studerade människor mellan . [23] Se till exempel (2016) för en sammanfattning av aktuell forskning. [24] Se WSP (2016b) för ett resonemang kring detta. [25] (2016, s. 81). [26] Se m.fl. (2013) för en beskrivning av forskningen kring effekten av sommarjobb. Deras slutsats kan förenklat sammanfattas som att kommunala sommarjobb gynnar kvinnor med låga inkomster och personer som arbetar med något som är relevant för deras utbildning. [27] SCB (2018a). [28] För såväl en teoretisk beskrivning som en empirisk uppskattning av effekten av RUT-avdraget, se exempelvis (2011). [29] Se exempelvis Halldén & (2015). [30] (2011). m.fl. (2013) refererar en undersökning som visar att andelen som anser att det är omoraliskt att köpa tjänster svart ökat efter RUT-avdragets införande. [31] SCB (2016). [32] SCB (2016). [33] Den exakta definitionen är något mer komplicerad. Ett hushålls disponibla inkomster, inklusive skatter och transfereringar, viktas med avseende på hushållskompositionen enligt en skala som tagit fram. [34] WSP (2016a). [35] WSP (2016a). [36] (2018). [37] Företagarna (2013). [38] (2015). [39] För en nyansering av utvecklingen, se (2016). I uppsatsen konstateras att måttet på lediga platser inte fångar faktiska framtida rekryteringar så väl som man hade kunnat hoppas och att ett alternativt mått på lediga platser gör att skiftet i Beveridgekurvan blir mindre påtagligt. [40] Se (2010) för en översiktlig diskussion om risken för att en hög arbetslöshet biter sig fast. För siffror kring inskrivna, se Arbetsförmedlingen (2018b). [41] , och är exempel. För en bakgrundsbeskrivning av arbetsmarknadsreformer, se Bouvard m.fl. (2013), Fichtl (2015) och (2016). För en mer specifik beskrivning av reformer av arbetsförmedlingen, se BMAS (2006), (2006), (2007) samt Winterhager m.fl. (2006). För en beskrivning av de nederländska erfarenheterna, se exempelvis (2009) och Tergeist & (2006) och för de brittiska, se (2014a). [42] Se Finn (2011) och (2012) för en beskrivning av utvecklingen av systemet. [43] (2011), m.fl. (2004) och Liljeberg m.fl. (2012). [44] Calmfors m.fl. (2002), Liljeberg m.fl. (2012) och (2001). [45] (2017) och Behrenz m.fl. (2015) visar att företag anser att krångel och administration är ett hinder samt att kännedomen om stöden är lågt. Statskontoret (2011) och (2013a) visar att kännedomen om stöden är lågt. [46] (2001) och Neumark (2011). [47] Arbetsförmedlingen (2016). [48] 9 a § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [49] Se exempelvis Arbetsförmedlingen (2018d). [50] 14 § lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. [51] (2017). [52] Arbetsförmedlingen (2018b). [53] Arbetsförmedlingen (2018a). [54] (2018c) för bedömd snittkostnad. [55] (2017). [56] (2015). [57] SCB (2018e). [58] SOU 2012:31. [59] (2015). [60] Skedinger (2008a). Se Cahuc (2010) för en översikt över det svenska anställningsskyddets effekter. [61] Skedinger (2008a). [62] Daunfeldt (2016). [63] (2015). [64] Källa om inget annat anges: (2011). [65] Acemoglu & Shimer (2000). [66] m.fl. (2001) och (2008). Se (2008) för en sammanställning av tidigare forskning. [67] Bennmarker m.fl. (2013) och m.fl. (2008). Tidigare studier har dock haft svårt att empiriskt finna ett sådant statistiskt signifikant samband, se exempelvis (2000). [68] Se exempelvis (2003), Hopenhayn & Nicolini (1997) och Pavoni & (2007). (2011) för en sammanfattande diskussion kring detta. [69] (2015). Även (2015a) bedömer att reformen ökar jämviktsarbetslösheten, dock i mindre omfattning. [70] IFAU (2014). [71] För en bakgrundsbeskrivning av arbetsmarknadsreformer och dess effekter, se Bouvard m.fl. (2013), Fichtl (2015) och (2016). [72] För en beskrivning av dagens regelverk, se IAF (2015). [73] Se Löfbom (2018) för en genomgång av huruvida det lönar sig för biståndsmottagare att arbeta. [74] (2016). [75] 2017:886. [76] (2014). [77] Aiyar m.fl. (2016). [78] Se till exempel (2007) och (2009) för en översikt över beskattningen av mikroföretag i andra länder. [79] (2005). [80] Företagarna (2017). [81] (2017). [82] (2016). [83] (2014). [84] (2014). [85] Henrekson & Sanandaji (2014). [86] SOU 2016:23. [87] SOU 2008:89 försöker uppskatta hur mycket företagare betalar in till, respektive plockar ut från, trygghetssystemen och finner att företagare betalar in klart mer än de tar ut. [88] (2012). [89] Se exempelvis (2005). [90] Även föreslog att regleringar skulle omprövas (SOU 1993:16). [91] Företagarna (2016). [92] 2015:513. [93] har, enligt (2016a), en mycket låg utbildningspremie. [94] (2015). [95] (2016). [96] (2010), (2008), (2015), m.fl. (2013), (2008), (2016), (2011), SOU 2011:11. [97] (2016). [98] (2016), s. 58. [99] SOU 2013:25. [100] (2015). [101] m.fl. (2015). [102] Prop. 2011/12:100, bilaga 5. [103] (2014b). Laun (2012) visar att sysselsättningen ökade när det förstärka jobbskatteavdraget infördes och arbetsgivaravgifterna sänktes. [104] Se t.ex. Skolinspektionen (2013). [105] Se SOU 2015:97 för en utförligare beskrivning av yrkescollege och andra samverkansformer. [106] För vikten av bra lärare, se t.ex. Chetty m.fl. (2014), Hanushek & Rivkin (2006), Rivkin m.fl. (2005) och m.fl. (2009). [107] (2007), Schleicher (2011). [108] (2017b). [109] (2015a). [110] (2014c). [111] Lazear (2003). Att lönenivån är en viktig faktor för att förmå lärare att stanna i yrket stöds även av Loeb och (2000). [112] (2013). [113] (2017). [114] Se (2014) för resonemang kring vilka institutioner som kan förklara sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda. [115] (2015). [116] Arbetsförmedlingen (2018a). [117] (2016), (2016) och (2016) är alla av åsikten att utbildning inte räcker. [118] (2016) studerar minimilönebettet på ett antal avtalsområden. [119] Skedinger (2011b) diskuterar effekten av anställningsskydd på marginalgrupper. [120] Aiyar m.fl. (2016). [121] (2017a). [122] Ett exempel på detta är det lokala Region (TRIEC) ”mentoring partnership”. Programmet letar upp och tar emot mentorer inom en profession som ska ge av sin tid över för att hjälpa en invandrare som har kvalifikationer inom samma profession och ska söka jobb inom professionen i . Till exempel hjälper revisorer nyanlända revisorer att ansöka om att få sin utbildning godkänd, att söka jobb, att förbereda sig inför intervjuer och berättar om vad kanadensiska arbetsplatser letar efter hos revisorer. Bara ”mentoring partnership” har förmedlat över 11 000 mentorskap. [123] Ett exempel på dessa projekt är Språkvän, som startade i . Språkvän är ett projekt där svenskar och nyanlända matchas för att nyanlända efter inledande sfi-kurser ska kunna träna sina svenskkunskaper, då många som deltar i sfi har svårt att hitta någon att tala svenska med. Man försöker även här para ihop mentorer och nyanlända som är så lika som möjligt. [124] Se 2015:502 för en beskrivning. [125] SOU 2012:9 och Vikman (2013). [126] 67 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110). [127] 35 kap. 8–10 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110). [128] För utvärderingar av den statliga integrationspolitiken i allmänhet, och etableringsreformen i synnerhet, se exempelvis m.fl. (2015), (2014) och Statskontoret (2012). [129] Polisen (2017). [130] Trafikanalys (2018). [131] SOU 2018:16. [132] SOU 2017:13. [133] Östh (2015). [134] ESV (2014). [135] ESV (2014). [136] Statskontoret (2016). [137] SOU 2017:1. [138] SCB (2017b). [139] För statistik över kvadratmeter per anställd, se 2015:2118.