ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022551 · 2018-11-30 00:00:00 — Stärkt valhemlighet och bättre miljö med ny teknik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. Inför varje val trycks åtskilliga miljoner valsedlar upp av de politiska partierna och , långt fler än det behov som finns. Det beror bland annat på att varje parti själv ansvarar för att namnvalsedlar ska finnas tillgängliga i vallokalerna. Partierna trycker då upp åtskilliga överexemplar, eftersom det finns återkommande problem med att icke-demokratiska krafter tar andra partiers valsedlar ur ställen och slänger dem. Det är också en återkommande kritik mot att den som vill rösta behöver plocka valsedlarna ur ett ställ som finns öppet. Att det är öppet beror på ovan nämnda problematik med förstörelse. Att det finns öppet orsakar dock problem med valhemligheten. En enkel lösning på problemet vore att varje valbås hade en skrivare där den röstberättigade själv kan skriva ut sin valsedel för att sedan lägga i rätt kuvert. Det skulle stärka valhemligheten och dessutom vara betydligt mer demokratiskt, eftersom tröskeleffekterna för mindre partier att ta sig in i valda församlingar minskar, med tanke på den logistik som krävs för att distribuera valsedlar i större kommuner. Det får också effekten att endast det antal valsedlar som behövs skrivs ut, istället för att de ska tryckas, distribueras först till partierna och sedan till vallokaler i otaliga mängder överexemplar. En liten mängd valsedlar kan fortfarande tryckas på traditionell väg för den som vill få en valsedel i förväg för att få möjlighet att studera den på det sättet inför sitt val. Sammantaget skulle ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna både stärka valhemligheten, stärka de demokratiska möjligheterna för små partier att ta sig in i valda församlingar och även minska på miljöbelastningen som all valsedelshantering orsakar.
mot · H6022553 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för minskade effekter av ljusföroreningar och tillkännager detta för regeringen. Ljusföroreningar är ett växande problem; allt mer lyses upp med artificiellt ljus vilket kan skapa problem för människors och djurs hälsa. Många nattlevande djur blir störda av det artificiella ljuset och människor får sin sömnrytm störd. Till det är det allt färre människor som har möjlighet att uppleva stjärnhimlen. Mörka himlar riskerar att snart vara borta, vilket försvårar för både naturupplevelser och astronomer. Men det behöver inte vara så; belysning kan skärmas av, effekten kan dras ned, belysning måste inte vara på . Ny teknik skulle kunna släcka ned eller minska belysningen för bil-, cykel- och gångväg när det inte finns någon trafik. Det skulle spara både elektricitet och ekonomi och lindra effekterna på djurlivet. Självklart kommer människors säkerhet och trygghet i första hand, men det finns fortfarande många insatser som med enkla medel kan uppnå mycket utan att äventyra vare sig säkerhet eller trygghet. Det finns ett antal olika instanser som på olika sätt skulle kunna användas för att på ett enkelt sätt minska ljusföroreningar. Kommuner kan arbeta tydligare med det i detaljplaner och trafikkontor kan välja bättre tekniska lösningar där lampor inte behöver vara tända utan kan vara styrda av mänsklig närvaro. Det kan också vara möjligt att ha tydligare krav på avskärmning och riktning av armaturer av olika slag. Det är viktigt att skapa en medvetenhet om problematiken och där kan riksdag och regering agera föregångare, inte minst i olika typer av offentliga upphandlingar genom att överhuvudtaget reflektera över frågan.
mot · H6022555 · 2018-11-30 00:00:00 — Ökat driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt driftbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. I äger och driver det statliga bolaget de största och mest lönsamma flygplatserna i landet. Övriga flygplatser ägs av kommunerna med stöd av visst driftsbidrag från staten. De kommunala flygplatser som har statligt upphandlad flygtrafik, har väldigt svårt att uppnå egen lönsamhet då de har få rörelser på sin flygplats och små möjligheter till inkomster. Trots detta har dessa flygplatser fått se driftsbidraget sänkas som både myndighetskrav och personalkostnader ökat. Många kommuner måste därför gå in med miljonstöd för att kunna hålla sin flygplats öppen. Det i sin tur är en sårbar länk i tillgängligheten till goda transporter i hela landet. , när den statligt upphandlade flygtrafiken med Nextjet avslutades med en konkurs, ökade kommunernas kostnader ytterligare med flera miljoner. Dessa inlandskommuner, som ofta har en ansträngd ekonomi, skulle snarare behöva lägga dessa pengar på skola, vård och omsorg. Frågan är hur länge de kommer att kunna hålla flygplatserna öppna? Det står nu allt mer klart att dessa små flygplatser är i akut behov av ökade driftsbidrag för att kunna säkerställa öppna flygplatser. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H6022557 · 2018-11-30 00:00:00 — Visa att landsbygdsföretagarna finns ställer sig bakom det som anförs i motionen om generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägskyltning för att kunderna ska kunna hitta till landsbygdsföretag och tillkännager detta för regeringen. En mycket viktig ingrediens för ett företag är att synas och att kunderna hittar till dem. För näringsidkarna på landsbygden är detta en nödvändig förutsättning. Trots de förändringar som gjordes i vägmärkesförordningen för har de väldigt ofta svårigheter att få skylta på det sätt som skulle underlätta för kunderna att hitta till företaget. Reglerna måste vara generösa och tydliga för att de som ska bevilja tillstånden inte så ofta som förbjuder företagen att sätta upp sina skyltar vid allmän väg. Det är många mindre företag som är helt beroende av att kunderna hittar till deras företag om de ska överleva. Att det ska finnas regler om hur man får skylta är självklart men reglerna måste genomsyras av förståelse för små företagares villkor. Många företag på landsbygden marknadsför sin verksamhet i första hand till bilburna personer och det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen som kan vara allt från gårdsbutik till hemslöjdsföretag, Bo på lantgård, serviceföretag, mindre turistanläggning eller loppmarknad. Trots förändringarna i vägmärkesförordningen är det alltså fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. har i många sammanhang påtalat att vi vill ha enklare regler och det gäller särskilt att vi vill förenkla för de mindre företagen. finns ett område där regeringen kan visa handlingskraft genom att se till att det verkligen blir lättare för företag att få sätta upp skyltar om sitt företag vid allmänna vägar.
mot · H6022558 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regler och ersättning för vigselförrättare förordnade av länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. Allt fler par vänder sig till borgerliga vigselförrättare. Det ställer stora krav på tillgänglighet och ofta finns olika former av alldeles särskilda önskemål för att bröllopsdagen ska vara ett minne för livet. Att viga par är ett stort förtroende och ett stort ansvar. Den enskilde vigselförrättaren lyder under ett statligt reglerat förordnande. Den som är vigselförrättare åtar sig en juridisk handling men saknar i många fall utbildning och ett särskilt stöd för detta. Många kommuner har administrativa rutiner på olika sätt men det finns ingen garanti för detta. När det gäller utbildning till vigselförrättare och ansvar för arbetsmiljö är det ingens uttalade ansvar. Vissa kommuner har höjt ersättningarna för att överhuvudtaget få någon att ställa upp. Det som kan ses som ett hedersuppdrag är ändå komplext och ersättningen bör ligga i paritet med ansvaret. gjordes en utredning som rörde ersättningar med mera. Men den utredningen resulterade inte i några förändringar när det gäller arvoden som varit oförändrade . Ersättning från staten är , men viger man två par sjunker ersättningen för par nummer två till . Det är dags att tillsätta ytterligare en utredning för att se över både ersättning och regler. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H6022559 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge geologiska undersökning (SGU) i uppdrag att ansvara för miljökontrollen vid och att säkerställa att inga oönskade miljöeffekter uppstår från den nedlagda uranutvinningsanläggningen samt att man bör förvärva den mark som behöver skyddas, och detta tillkännager för regeringen. har jag som riksdagsledamot deltagit i möten, haft telefonsamtal och tagit emot skrivelser som beskrivit en stor oro för miljön runt berget och framtida miljökonsekvenser av den uranbrytning som skett i området utanför Häggum, . och uranbrytningen där har en lång historia och det har skrivits mycket om vad som behöver göras. har efterbehandling av industriområde, dagbrott och avfallsdeponi pågått. Den verksamhet som pågått under bara kommer att lämna spår och ge miljöpåverkan. I skrivelse diarienr 575-39748-2015 kan man läsa: Under efterbehandlingens gång har det framkommit att även om den fysiska efterbehandlingen kan slutföras så finns ingen part som kan ta ansvar för området på lång sikt. Eftersom framförallt avfallsdeponin, den s.k. lakresthögen, innehåller ett avfall som består av processat material som inte är stabiliserat pågår det kemiska processer i högen som kan få effekter långt fram i tiden. Om sådana effekter uppstår måste det finnas någon som tar ansvar för dessa. Uranutvinningen i var främst en statlig angelägenhet. Därför bör staten ta ansvar för både kontroll och eventuella nödvändiga åtgärder . Staten bör också överta den mark där lagresthögen ligger. Detta område avser att skydda för framtida ingrepp genom att besluta om miljöriskområde. Det finns en stor oro i bygden vad som kan komma att ske när det gäller läckage ut i olika bäckar och hur det också kan komma att påverka t ex inte långt därifrån. Därför bör regeringen skyndsamt se över säkring av framtida ansvar för miljökontrollen. Det är orimligt att det ska ligga på en enskild person som äger området och driver verksamhet där.
mot · H602256 · 2018-11-08 00:00:00 — Skrotningspremie för vapen och ändrade rutiner vid vapenamnesti ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en skrotningspremie och ändrade rutiner för vapenhandlare vid inlämning av vapen och tillkännager detta för regeringen. I ser vi problem med illegala vapen och hur dessa används i tung brottslighet. När myndigheterna vill göra insatser för att komma åt dessa vapen införs bland annat vapenamnesti, som vi hade . Tyvärr är det inte de farliga vapnen som i första hand lämnas in utan mindre farliga jaktvapen från gamla dödsbon eller från vapenägare som av olika skäl saknar licens för vapnet. Det kan ändå vara positivt att få bort dessa vapen. Vapenbranschen har tidigare föreslagit införandet av en skrotningspremie förutsatt att vapenhandlare kan utfärda skrotningsintyg. Det går att motivera för branschen genom att kommersiellt erbjuda skrotning som alternativ till inbyte och därmed kunna ge möjligheten till avdrag på pris i butik för ett nytt vapen. Branschen skulle vid ett godkännande av processen kunna skapa en fond för ändamålet som finansieras av en enkel avgift vid nyförsäljning och/eller via licenshanteringsavgiften. Samhällsnyttan är att skrotade vapen administreras av handlare som i övrigt är godkända att hantera hundratals eller tusentals vapen och i detta fall endast vidarebefordrar diarieförda vapen för skrotning till myndigheten. Samma process skulle kunna genomföras vid vapenamnestier där handeln hjälper till att få bort utrangerade och trasiga vapen från marknaden. Detta är ett förslag som berörda myndigheter tidigare konsekvent sagt nej till eller inte svarat alls på. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår jag att det tillsätts en utredning som ser över frågan om en skrotningspremie för vapen och ändrade rutiner för vapenhandlare vid inlämning av vapen under vapenamnesti.
mot · H6022560 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda ändringar i bestämmelserna i den lag som styr Allmänna arvsfondens utdelning och tillkännager detta för regeringen. Allmänna arvsfonden har tillkommit för att ta hand om kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar och som inte har skrivit testamente. Medel efter personer som inte har arvingar närmare än kusiner skall tillfalla Allmänna arvsfonden. Fondens medel delas sedan ut till behjärtansvärda ändamål. Det kan vara att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder, en verksamhet som har ett viktigt syfte. Inte minst viktigt är stöd till verksamhet i alkohol- och drogförebyggande syfte. Även stöd till idrottsverksamhet för ungdomar är viktigt, liksom annan ideell föreningsverksamhet för ungdomar. Det är viktigt att denna stödjande verksamhet riktas till lokal nivå. Så är i de flesta fall också inriktningen i fondens verksamhet. Det tas däremot inte hänsyn till vilket lokalt område pengarna som flyter in till Allmänna arvsfonden kommer ifrån. Det kan t.ex. vara så att mycket pengar som flyter in från ett visst lokalt område sedan delas ut i ett helt annat lokalt område. I många fall där det finns dödsbon som inte har lagliga arvingar skrivs testamente. I sådana fall är det vanligt att testamentesmottagarna är ideella ungdomsorganisationer eller annan verksamhet i det egna lokala området eller hemorten. Ofta finns ett lokalt solidaritetstänkande med den egna bygden i dessa fall. Det är därför inte orimligt att Allmänna arvsfonden också i sin verksamhet tar hänsyn till varifrån pengarna kommer och riktar dem tillbaka till samma lokala område. Allmänna arvsfonden har skyldighet att också regelbundet redovisa sin verksamhet. Någon redovisning av hur stödet faller ut geografiskt i förhållande till hur medlem inkommer till Allmänna arvsfonden finns inte. Några regler om fördelning enligt den principen som har beskrivits ovan finns inte. Detta är en stor brist. Det är rimligt att en del av de inkomna medlen som flyter in till Allmänna arvsfonden också återgår till donatorns hemlän varifrån pengarna kommer. Förslagsvis borde av medlen få stanna i det närområde varifrån exempelvis en kvarlåtenskap hämtats. Vi föreslår att reglerna för Allmänna arvsfonden ändras så att av till fonden inkomna medel återgår till donators hem- eller grannkommuner för samma ändamål som i övrigt stadgas för fonden. Regeringen bör återkomma till med en sådan lagändring. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H6022561 · 2018-11-30 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerad cider, vin och öl ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas som verkar för gårdsförsäljning av lokalproducerad cider, vin och öl samt om att säkerställa ett regelverk och förenkla så att försäljningen av småskaliga egenproducerade livsmedel främjas och tillkännager detta för regeringen. Livsmedelsstrategin som togs i stor enighet lägger tonvikt på ökad svensk livsmedelsproduktion. På alla områden kan vi göra mer. I den här motionen vill vi särskilt lyfta den småskaliga lokala produktionen av cider, vin och öl. Det är ett fantastiskt hantverk och en stor kunskap och skicklighet som finns hos många av våra svenska producenter. Tyvärr gör regelverk av olika slag att produkterna inte är möjliga att sälja i många av de sammanhang då detta vore önskvärt. Det finns runt om i fantastiska producenter och många har byggt upp spännande besöksmål där mat och dryck ofta är reseanledningen. Här finns spännande utvecklingsmöjligheter om bara det vore möjligt att också kunna sälja de produkter som serveras. Det finns argument om att detta skulle vara ett hot mot folkhälsan, men de måste anses synnerligen otillräckliga. Den relativt lilla, lokala produktion som är aktuell, handlar om små kvantiteter inom ramen för en relativt hög prisbild. Det är ju till största delen besökare/turister och särskilt intresserade experter som skulle vara kundbas. Att en sådan begränsad verksamhet på något sätt skulle utgöra ett hot mot det stora Systembolaget och dess roll inom ramen för det svenska monopolet är att dra alltför långtgående slutsatser. Jag menar att det är möjligt att förena en öppning för små gårdsbutiker att sälja sina produkter av hög kvalitet med en restriktiv alkoholpolitik. Det är ändå viktigt att se över att svensk lagstiftning är förenlig med EU-rättsliga förutsättningar innan beslut tas. Oavsett volym är det självklart att kontrollmekanismer som omfattar Systembolaget även ska gälla för de som önskar sälja sina produkter på den egna gården.
mot · H6022562 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äganderätten inte får urholkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av klara och tydliga ersättningsregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skötselavtal ska finnas när naturreservat inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommersiellt missbruk av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten får inte urholkas Den enskilda äganderätten måste vara starkt grundlagsskyddad och måste respekteras, eftersom den utgör grunden för jord- och skogsbruk. Eftersom dessa näringar har stor betydelse även för förädlingsindustrin i så är äganderätten en grund för välstånd på landsbygden men också för hela . När behandlade var man medveten om att lagen innehöll allvarliga oklarheter när det gäller både äganderätten och ersättningsreglerna i en mycket central lagstiftningsfråga, vilket också var starkt kritiska till. Det är nödvändigt att ett förtydligande av lagstiftningen sker i syfte att äganderätten även i fortsättningen skall ge ett mycket starkt skydd – som det inte får förhindra de åtgärder som är motiverade på grund av skyddet av miljön. Detta bör ges regeringen till känna. Full ersättning vid intrång Om intrång ändå måste göras skall den grundläggande principen vara att markägaren skall ha full ersättning. Kravet på klara och tydliga ersättningsregler är ett måste och kompensation skall utbetalas för begränsningar av pågående markanvändning som är att betrakta som mer än bagatellartade. Detta bör ges regeringen till känna. Skötselavtal för ökad mångfald Grunden för svensk naturvårdspolitik ska vara en mångfald av brukare i kombination med en rätt hanterad allemansrätt – inte naturreservat. Närhelst ett förslag läggs fram om naturreservat eller andra intrång på äganderätten, så glömmer man att det är ägaren som skött om naturområdet på ett sådant förtjänstfullt sätt att det blivit det unikum man vill slå vakt om. Staten måste inse och erkänna att det är ägaren och brukaren som i de flesta fall är den bästa förvaltaren med kunskaper på området och erfarenhet att även fortsättningsvis förvalta sina ägor utan intrång i brukanderätten. Om några restriktioner inrättas för att skydda speciella områden så måste det finnas skötselavtal framtagna där markägaren mot rimlig ersättning kan stå för den fortsatta förvaltningen. Detta bör ges regeringen till känna. Viktigt att allemansrätten inte missbrukas Det finns tillfällen då tolkningen av allemansrätten sätts på prov. Ett sådant tillfälle är när det inte ställs krav på att organiserat friluftsliv av betydelse skall meddelas markägaren. Vi anser att utgångspunkten ska vara att även markägarens intressen skall ges utrymme vid tillåtelse av organiserat friluftsliv, att en förutsättning för organiserat friluftsliv i kommersiellt syfte skall vara att ett avtal har slutits med markägaren. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H6022563 · 2018-11-30 00:00:00 — Psykisk ohälsa kan leda till diskriminering ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska ohälsan ökar i vårt land, trots att vi är ett resursstarkt land där barn har de bästa levnadsförutsättningarna i världen och där vi är bland världens friskaste folk. Psykisk ohälsa kan handla om negativa hälsoeffekter beroende på neuropsykiatrisk funktionsnedsättning eller psykiatriska diagnoser. Det kan också handla om utbrändhet, stress och ångest som ger nedsatt psykiskt välbefinnande. Det finns många berättelser och undersökningar som visar att människor med psykisk ohälsa upplever diskriminering i olika livssituationer. NSPH – Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa har tagit fram en rapport där man pekar ut ett antal samhällsområden där diskriminering förekommer och bör motverkas. För att rättigheter för personer med psykisk ohälsa ska värnas behövs: mer forskning, ökad kunskap om psykisk funktionsnedsättning, förbättrad tillgänglighet, utökat samhälleligt stöd mm. För att förbättra tillgängligheten bör man säkerställa att det används en individanpassad kommunikation i kontakten med personer med psykisk ohälsa, speciellt hos myndigheter och juridiska aktörer individens delaktighet och inflytande präglar alla insatser som ges till personer med psykisk ohälsa. För att utöka det samhälleliga stödet bör man tillgängliggöra, förstärka och förtydliga klagomålssystemet och tillsynsmyndigheters arbete för personer med psykisk funktionsnedsättning. För att öka kunskaper bör man initiera mer forskning och nationella kartläggningar kring diskriminering av personer med psykisk ohälsa ta fram och implementera handlingsplaner som motsvarar de behov som genom detta uppdagas. Detta bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (C)