mot · H5024193 · 2018-05-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i förslaget till strategi för svensk rymdverksamhet bör förtydliga att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga överenskommelser slutna i FN som rör rymden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i skrivelsen betonas att verksamheten vid ska bedrivas i enlighet med de klimatpolitiska målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur svensk rymddata används av utomstående nationer och organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i förslaget till strategi för svensk rymdverksamhet bör uppdra åt Rymdstyrelsen och att samverka med för att sprida information om rymdverksamheten redan i förskolan och tillkännager detta för regeringen. Livets villkor förändras med teknik och vetenskap. Det som sker i rymden kan kännas avlägset och sekundärt men i realiteten hade många saker i vår vardag inte fungerat utan rymdteknik. Utan satelliter i rymden hade vi varken haft GPS, mobiltelefoner eller tillförlitliga väderprognoser. Rymdverksamheten påverkar alla människor i deras vardag. Samhället är beroende av vad som sker i den närmsta rymden och utan rymdteknik hade viktiga funktioner i samhället slutat fungera. Rymdverksamheten är på väg att bli alltmer kommersiell. Trots det så är det motiverat med statliga insatser i de fall då samhället är avnämare, t.ex. för rymdforskningen, för väderdata, för klimatforskning och för miljöövervakning. Det är också motiverat med statliga insatser för att svenska industriföretag ska kunna konkurrera på en världsmarknad där andra företag utvecklar ny teknologi i militära projekt och har stora skyddade hemmamarknader. välkomnar därför i stora delar regeringens förslag till svensk rymdstrategi. Vi står även bakom deltagande i ; det är ett bra exempel på ett väl fungerande europeiskt samarbete. Men det finns områden där vi menar att regeringen inte går tillräckligt långt och där det finns behov av skärpningar av skrivningarna. Rätten till respekt för privatlivet är en mänsklig rättighet och en förutsättning för demokrati. Satelliter möjliggör en enorm tillgång till information men de kan också användas i syfte att kontrollera människor. Övervakningen av vad människor gör på internet, via mobil och telefon, i butiker och på allmänna platser ökar dag för dag. Detsamma gäller privata företags och offentliga myndigheters insamling av personuppgifter och behandling av dessa. har kunskapen om individers ageranden, tycke och smak kunnat kartläggas så noggrant som . Olika myndigheters tillgång till signalspaning på enskilda har ökat genom lagar om tillgång till signalspaning och genom att datatrafik lagras, genom datalagringsdirektivet och FRA-lagen för att nämna några. anser att det är läge att ta ett helhetsgrepp om integritetsskyddet i landet. Därför har vi tidigare motionerat om behovet av att inrätta en ny integritetsskyddsmyndighet. Redan tidigt i utvecklingen av rymdteknik sågs den ekonomiska potentialen i den nya tekniken. Jakten på vinst gav upphov till kommersialisering, vilket har inneburit ett stort deltagande från den privata sektorn. Det har handlat om allt från att kontrollera nödvändig materialtillverkning till kontroll över satelliter. Det är fortfarande ett tag tills företag kan börja göra vinst på rymdresor och naturtillgångar i rymden men villkoren för hur det ska gå till sätts . I skrivelsen skriver regeringen att ska arbeta aktivt i internationella organ för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen. Detta är en självklarhet även för . Vi menar dock att det även finns behov att vara tydlig med att står fast vid redan gjorda överenskommelser. har ratificerat , även känt som ”Treaty on Principles Governing the Activities of States in the Exploration and Use of Outer Space, including the and Other Celestial Bodies”. I den slås det fast att rymden ska användas för fredliga syften. Varken kärnvapen eller andra massförstörelsevapen är tillåtna i rymden och stater ska agera fredligt i rymden. Trots det utvecklas det vapen ämnade för rymden. Vi ser med oro hur företag och stater inte respekterar rymdrätten och att vapen i rymden kan komma att bli verklighet, något som kommer att få förödande konsekvenser. Därför bör regeringen i förslaget till strategi för svensk rymdverksamhet förtydliga att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga överenskommelser gjorda i FN avseende rymden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Verksamheten som bedrivs vid är viktig för svensk forskningsverksamhet i allmänhet och klimatforskningen i synnerhet. bör och ska vara ett land i framkant när det gäller rymdforskning. har länge uttryckt stöd för den verksamhet som bedrivs vid . Trots det är vi inte odelat positiva till en utbyggnad av . Samerna är enda ursprungsfolk och har som sådant en särställning bland fem nationella minoriteter och inte minst i förhållande till majoritetsbefolkningen. Detta förhållande måste då också, naturligtvis, få konsekvenser, både för hur statens representanter förhåller sig till samerna som folk och samernas företrädare samt för vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa denna särställning i praktiken. I media har man kunnat läsa att den planerade utbyggnaden av kommer att ske i samernas renbetesmarker. () konvention nr 169 om urfolk och stamfolk innehåller ett antal bestämmelser och åtaganden till skydd för urfolk. Ett grundläggande krav enligt konventionen är att urfolk till fullo ska åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det måste vidtas åtgärder mot diskriminering samt utformas särskilda insatser som främjar de berörda folkens sociala och ekonomiska rättigheter och som skyddar deras andliga och kulturella värden. Detta innebär bl.a. att det måste vidtas konkreta åtgärder för att skydda samers land, vatten, kultur och miljö. 169 skapar inga nya markrättigheter men ställer krav på att de markrättigheter som finns ska erkännas och respekteras samt att samernas renskötselrätt respekteras på motsvarande sätt som andra markrättigheter i . Rättigheternas omfattning måste också klarläggas. De brister som finns gäller den geografiska omfattningen av vinterbete, omfattningen av jakt- och fiskerätt, rätten att upplåta jakt- och fiskerätt och skyddet för renskötselrätten gentemot annan markanvändning. Konventionen ger inte samebyarna vetorätt, däremot rätt till samråd. gäller att samebyarna är sakägare på mark där renskötselrätten gäller. Det borde vara självklart att ska ratificera 169 och garantera samer de rättigheter som anges där. Så ser det tyvärr inte ut. Att inte lyckats ratificera 169 är förstås inte heller bra för konventionens ställning och för möjligheterna att sätta tryck på andra länder i världen att ratificera den. Det som hindrat en ratificering är framför allt att inte uppfyller förpliktelserna i konventionens artikel 14 om markrättigheter och att frågor kring samernas rätt till land och vatten inte har lösts. Här står olika starka intressen och olika rättigheter mot varandra. Med beaktande av att rennäringen är en central del av samernas kulturutövning har uttalat sin oro över förmodade begränsningar i den traditionella nyttjanderätten till betesmark för renskötseln. Detta har vi skrivit mer om i vår motion 2017/18:2967 En samlad samepolitik. I förslaget till skrivelse står det mycket om svensk rymdverksamhets betydelse för klimatforskningen. Vilket menar bör vara huvudsyftet med svensk rymdverksamhet. nämns väldigt lite om den samlade rymdverksamhetens påverkan på klimatet. Mycket av det raketbränsle som används runt om på jorden är inte bara miljöovänligt – det kan också vara giftigt. Därför är det viktigt att en utbyggnad av sker med klimatets bästa i åtanke. De eventuella utsläpp som sker vid rymdrelaterad forskning som är till samhällets bästa är mer försvarbara än utsläpp och föroreningar från privat kommersiell rymdindustri. Därför bör det i skrivelsen betonas att verksamheten vid ska bedrivas i enlighet med de klimatpolitiska målen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ledorden för internationell rymdverksamhet har länge varit fred. Genom har förbundit sig att driva rymdverksamhet utifrån fredliga syften för mänsklighetens bästa. Trots det sker många militära insatser med stöd av rymdteknik och rymddata med ursprung i . Svensk media har rapporterat om hur den infrastruktur som finns vid varit behjälplig i deras drönarkrig. För att garantera att den verksamhet som bedrivs vid är för fredens bästa bör regeringen utreda hur svensk rymddata används av utomstående nationer och organisationer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En verkligt feministisk rymdpolitik Det går inte att blunda för att rymdverksamheten precis som mycket annat genom historien har dominerats av män. Det yttersta exemplet är att av drygt 550 rymdresenärer är endast 59 kvinnor. När historierna om rymdframgångarna ska berättas är det historier om män, och de kvinnor som faktiskt varit med glöms bort eller osynliggörs. har till slut kvinnor som , , och börjat få det erkännande de förtjänar för sina insatser. Men mycket återstår att göra. För att komma till rätta med jämställdhetsproblemen inom den svenska rymdverksamheten räcker det inte som regeringen vill med att sprida information om rymdverksamheten. Arbetet måste ske systematiskt på alla plan. För att göra det måste fler kvinnors insatser synliggöras. har lyft de kvalitetsproblem som ofta finns med skolornas läroböcker. När skolans läroböcker har granskats har man funnit att de genomsyras av en manlig norm. Fördomar, stereotypa föreställningar kring vad som är manligt och kvinnligt samt trångsynthet bevaras och befästs i skolan när dess roll borde vara att bryta desamma. Det kritiska tänkandet och granskandet måste få större tyngd i undervisningen redan tidigt i . Skolorna måste därför ta större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Detta har vi motionerat om i 2017/18:2339 En inkluderande och likvärdig skola och förskola. Efter en höst av olika metoo-upprop har problemen med jämställdhet inom skolans värld blivit extra tydlig. På hashtaggar som #tystiklassen, #räckupphanden och #ickegodkänt har elever, lärare och annan skolpersonal delat med sig av berättelser om kränkningar i skolan. Bristen på jämställdhet kan också uttrycka sig på andra sätt. Forskare som studerat elevers gymnasieval har även kunnat peka på att svenska elever ofta väljer gymnasieutbildningar som de vet domineras av personer av samma kön som de själva för att de tror att det är där de kommer att trivas bäst. För som ett feministiskt parti är det viktigt att alla elever får möjlighet att leva upp till sin fulla potential, oavsett kön. Därför måste alla elever få möjlighet att göra välinformerade val till gymnasiet. Eleverna behöver få tid och möjlighet att möta kompetenta studievägledare som kan få eleverna att tänka i nya banor. är ofta sådant som friskolor sparar in på i jakten på vinst. /17 gick det nästan dubbelt så många elever på en studie- och yrkesvägledare i friskolornas högstadier i jämförelse med kommunala högstadier. Vinstjakten fungerar så. Det är svårare att spara in på lokaler och lärare, det skulle märkas tydligare. I stället är det runtomkringpersonalen som försvinner till förmån för vinst till skolornas ägare, såsom skolsköterskan, skolbiblioteket och studie- och yrkesvägledningen. Det är en av många anledningar till att driver kravet på vinstbegränsningar i välfärden. Den rymdforskning som bedrivs i befinner sig inte i ett vakuum. Den är en del av det svenska forsknings- och högskolesamhället där studenter väljer utbildningsplatser baserat på stereotypa könsrollsmönster. Där professorer är till största delen män och har lättare att avancera på positioner. Delegationen för jämställdhet i högskolan skriver i sin redovisning Jämställdhet i högskolan, ska den nu ordnas en gång för alla? (2014) att bilden av akademin är nedslående. Det är en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriärutveckling. Även Statskontoret har undersökt hur det ser ut med jämställdhet inom forskningen (Forskningsanslagen ur ett jämställdhetsperspektiv, 2014). I deras rapport framkommer det att inte bara de strategiska forskningsmedlen utan även basanslagen för forskning är ojämställt fördelade. Män tilldelas av anslagen men utgör av forskarna. Den sammanlagda skillnaden motsvarar alltså , vilket kan låta marginellt, men det motsvarar i verkligheten . En stor del av förklaringen till detta är att basanslagen ofta används för att finansiera löner till professorer, där män är klart överrepresenterade. Statskontoret konstaterar även att det i de flesta fall saknas ett medvetet arbete för att förändra situationen. har tidigare motionerat om jämställdhetsproblemen inom svensk forskning i vår motion 2017/18:3597 Fri forskning och trygga anställningar. För att rymdverksamheten ska kunna bli jämställd krävs det flera insatser som vi har för avsikt att återkomma till i en motion under den allmänna motionstiden. När det gäller regeringens förslag till insats menar vi att det måste tydliggöras att det krävs tidiga insatser. Där bör regeringen i förslaget till strategi för svensk rymdverksamhet uppdra åt Rymdstyrelsen och att samverka med för att sprida information om rymdverksamheten redan i förskolan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou Jallow (V)