mot · H5024161 · 2018-05-02 00:00:00 — Det relevanta är att varje individ behandlas likvärdigt utifrån sina unika förutsättningar. innebär likvärdig vård, behandling och bemötande att samtliga individer har samma rättighet att få sina behov uppfyllda eller tillgodosedda. Upprätthålla en rättvis och jämlik sjukvård. utgångspunkt är att välfärd, inklusive sjukvården, i första hand finns till för svenska medborgare. Att ge alla människor i hela världen obegränsad tillgång till svensk sjukvård är varken ekonomiskt möjligt eller rimligt. Det är därför viktigt med väl avvägda och anpassade regelverk avseende villkor för tillgång till vård. I vårt ska ingen nekas akutvård på grund av bristande betalningsförmåga. Patientsäkerheten ska aldrig hotas. För annan vård sätts däremot gränser. Vuxna med tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd ska ha fri tillgång till akutvård samt vård som inte kan anstå. För obegränsad tillgång till vården ska det finnas ett kvalificeringssystem. Alternativt kan man på egen hand finansiera vården genom t.ex. en sjukförsäkring eller särskilda lån. För asylsökande vuxna och barn gäller att de bör erbjudas akutvård, medan övrig vård finansieras på egen hand. Personer som vistas i landet illegalt ska endast få tillgång till akutvård och dessutom ha betalningsansvar för denna. Med ett tydligt regelverk rörande icke-medborgares rätt till välfärd undviks orimlig belastning på sjukvården, vilket bidrar till högre tillgänglighet för dem som faktiskt har oinskränkt rätt till vård och omsorg. Det bidrar dessutom till att belysa medborgarskapets värde. Grundläggande rätt till vård Permanent/tillfälligt uppehållstillstånd Asylsökande vuxna och barn 6.17 Funktionsnedsättning och LSS strävar efter ett väl utvecklat system där personer med funktionsnedsättning får det stöd som behövs och ges möjligheten till fullgoda levnadsvillkor för att kunna leva ett liv som alla andra. Detta var också intentionen med rättighetslagen om stöd och service (LSS). anser att en av de viktigaste principerna är att upprätthålla en god välfärd och att ta hand om sina medborgare. LSS är en rättighetslag och vill upprätthålla lagens ursprungliga intentioner. De senaste årens omfattande förändringar i tillämpningen på assistansområdet till följd av HFD-domar har medfört instabilitet och oro för enskilda assistansberättigade och deras närstående. Det har även inneburit ett snabbt växande ansvar för kommunerna. Regeringen har sänt signaler om att kostnadsutvecklingen ska dämpas. föll positiva rättspraxisdomar samt att regeringen kom med lagändringar efter kraftiga påtryckningar. Vi gör bedömningen att ytterligare pengar måste skjutas till så att de som tidigare drabbades av negativa HFD-domar nu har möjlighet att åter komma in i systemet genom mer generösa bedömningar av rätten till statlig assistans. Välfärd måste få kosta pengar och därför måste tidigare neddragningar återställas. 6.18 Utreda flexjobb för funktionsnedsatta Var fjärde arbetslös i har en funktionsnedsättning. Vi anser att det är viktigt att ha en meningsfull sysselsättning och vill därför se över regelverk, ersättningar och flexibiliteten i daglig verksamhet – för att skapa trygghet för de personer som inte ges möjlighet till ett reguljärt arbete. Det är viktigt att vi arbetar för att försöka att sänka de trösklar som finns för funktionsnedsatta så att de kan komma i arbete. Det ska inte vara funktionsnedsättningen som avgör om någon kan arbeta, utan arbetsförmågan. vill därför verka för att införa en form av ”flexjobb” som är en anställningsform för den som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. För att få ersättning från LSS eller sjukförsäkringen krävs läkarintyg. För att stävja eventuellt fusk menar att ett läkarintyg som intygar uppsåtligen osanna förhållanden måste få tydligare konsekvenser. En läkare som medvetet skriver falska läkarintyg bör inte längre få arbeta som läkare och bör därför också fråntas sin läkarlegitimation. 6.20 Upphäv det tillfälliga stoppet för att utreda ett nytt system Att alla beslut om assistansersättning ska omprövas för att avgöra om behoven fortfarande kvarstår är något som regeringen, efter kraftiga påtryckningar, tillfälligt har stoppat. Vid vissa funktionsnedsättningar som förbättras och blir mindre begränsande med tiden kan eventuellt tvåårsöversyn vara berättigad men inte för alla funktionsnedsatta när exempelvis ett tillstånd är kroniskt. Vi menar därför att innan det tillfälliga stoppet upphävs så måste möjligheten att implementera ett nytt system först utredas. 6.21 Likvärdighet i hela landet Vi anser att stöd och service ska erbjudas till anhörigvårdare och stödet till de anhöriga bör vara lika i hela landet. Likaså måste möjligheten och tillgången till tekniska hjälpmedel vara likvärdig och nationella riktlinjer måste tas fram. 7 Pensionsåldern – frivillighet eller tvång? presenterade Pensionsgruppen, bestående av Alliansen och regeringen, flera förslag för utformningen av framtidens pensionssystem. Uppgörelsen innehöll dessvärre betydligt fler ”piskor” än ”morötter” för att få fler äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Som ett resultat av den oansvarsfulla politiken som såväl Alliansen som de rödgröna har fört i regeringsställning så förvägrar man nu äldre, trots ett livslångt arbete och skattebetalande, att gå i pension. Detta har skett som ett resultat av att det nuvarande pensionssystemet inte är finansiellt hållbart i den meningen att det kan garantera löntagaren en fullgod pension. ser utgångsläget ännu mörkare ut för den yngsta generationen som träder ut på arbetsmarknaden. För 90-talisterna kommer pensionen att understiga hälften av slutlönen. går i stället fram med en alternativ politik där frivillighet, flexibilitet, incitament och möjligheter står i fokus. I stället för piskor fokuserar våra förslag på ekonomiska och andra incitament som gör det mer attraktivt för de äldre som vill och kan att stanna kvar på arbetsmarknaden . Vi sänker deras skatter, gör det billigare för företagen att anställa äldre samt möjliggör att äldre kan gå ned till deltid i den mån de själva vill. Stärkt arbetsmiljö, fler händer i vården genom lagstadgad rätt att gå upp till heltid, för alla de tiotusentals som arbetar deltid ofrivilligt samt att äldre inom exempelvis byggbranschen i högre utsträckning agerar mentorer inom ramen för lärlingsjobb – för att man inte sliter ut sig innan pensionen. Slutligen återinförs möjligheten för individen att spara privat till sin pension, vilket i kombination med tidigare förslag om sänkt skatt på investeringssparkonto (ISK) medför att även dagens 90-talister får en möjlighet att bygga en god ekonomisk trygghet och kan se fram emot sin pension. Från borgerligt håll hörs ibland att individen faktiskt har ett eget ansvar för sin pension. Det är givetvis sant, men i sådana fall har vi från politikens håll ett ansvar för att tillhandahålla rätt verktyg för att möjliggöra ett sunt pensionssparande. Det är viktigt att förstå att äldre inte är en homogen grupp. Vissa har haft fysiskt påfrestande jobb som, trots förebyggande träning, resulterat i utslitningsskador. Dessa individer har mycket svårt att fortsätta sina karriärer utan att byta yrke. Andra är pigga och krya och vill gärna ha en fot kvar på arbetsmarknaden . Mot en sådan bakgrund är det orimligt att generellt höja pensionsåldern för samtliga. En förändring av systemet måste bygga på flexibilitet för individen, snarare än ett isolerat fokus på själva pensionsåldern. Behåll nuvarande lägsta pensionsålder. Förkortad etableringsålder för unga Dagens ungdomar kan förvänta sig en allt lägre andel av sin slutlön i pension. För 90-talisterna är den andelen mindre än hälften. För att ge unga möjligheten att öka sin framtida pension så är ett tidigare inträde på arbetsmarknaden betydelsefullt. Tyvärr har trenden gått åt fel håll där ungdomar etablerat sig allt senare på arbetsmarknaden. arbetar , jämfört 1985. har svenska studenter, med sin genomsnittsålder på vid tillfället för kandidatexamen, den nästa högsta medelåldern för nyexaminerade högskolestudenter inom . För att förkorta etableringstiden på arbetsmarknaden för unga så föreslår en effektiviserad praktisk utbildning på gymnasial nivå. En tvåårig gymnasieskola med fokus på praktiskt lärande med minskad teori ger elever möjlighet att snabbare nå ut på arbetsmarknaden med välbehövda kunskaper. Elever som är färdiga med sina gymnasieutbildningar och som önskar sadla om till praktiska yrken inom industrin eller naturvetenskapliga vidareutbildningar ska ges möjlighet till ”Teknikbryggan” med fokus på naturvetenskap. Slutligen föreslår vi ökade studiebidrag för de högskolestudenter som väljer utbildningar där arbetsmarknaden har ett extra stort behov. Dessutom ändras resursallokeringen till själva lärosätena så att tiden till själva examen blir en av de avgörande parametrarna. Tvåårigt praktiskt gymnasieprogram. Teknikbrygga för gymnasieutbildade ungdomar med till möjlighet till praktiskt jobb i industrin eller vidareutbildning. Ekonomiska incitament för unga som utbildar sig i bristyrken. Ändra resursallokeringen till lärosäten så att tiden till examen blir en parameter. Särskild löneskatt för äldre I budgetpropositionen införde den rödgröna regeringen en särskild löneskatt för äldre (65 plus) som frivilligt eller av ekonomiskt tvång väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden. Det var en gravt ogenomtänkt och kontraproduktiv reform som leder till att arbetsgivare får betala ytterligare arbetsgivaravgift på (2017) för att anställa äldre. Detta leder till att företag blir mer försiktiga med att anställa eller behålla äldre arbetskraft, som regeringen tillsammans med Alliansen föreslår en höjning av den allmänna pensionsåldern. Den särskilda löneskatten slår hårt mot äldre som efter ett långt yrkesliv väljer att sälja sina kunskaper som egenföretagare och innebär en ökad löneskatt med för en medelinkomsttagare med en månadslön på . anser att det ur denna kontext är rent ut sagt vansinnigt att straffbeskatta äldre på arbetsmarknaden och vill därför slopa den särskilda löneskatten. Slopa den särskilda löneskatten på arbetsgivaravgiften för äldre. Utökade rättigheter på arbetsmarknaden välkomnar Pensionsgruppens förslag om att utvidga lagen om anställningsskydd (LAS) till från dagens . Däremot anser inte att förslaget i sig är tillräckligt för att förbättra möjligheten för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden, som på grund av ett fysisk påfrestande jobb eller andra skäl inte kan eller vill arbeta längre. Forskningen visar också att dylika reformer bara har marginell påverkan på hur länge man stannar kvar på arbetsmarknaden. föreslår att personer ska ges en lagstadgad rättighet, likt föräldrar med barn , att gå ned på deltid () för den som så önskar. I stället för att gå från ”hundra till noll” kan en äldre löntagare i stället välja att arbeta . För individer som är eller äldre utgår vi från modellen där arbetsgivare och arbetstagare själva kommer överens om anställningen och dess omfattning. Utvidga LAS från 67 till . Lagstadgad rätt att gå ned på deltid () för personer . Höjt jobbskatteavdrag för äldre Ett viktigt verktyg för att främja möjligheten att stanna kvar på arbetsmarknaden efter ordinarie pensionsålder är ekonomiska incitament i form av minskad lönebeskattning, som låter arbetstagaren behålla mer pengar från sitt arbete vid månadens slut. Vi ökar därför jobbskatteavdraget för äldre med tydligt fokus på de lägsta inkomsterna där arbetsinkomster i praktiken blir helt skattefria. Ett fokus på de lägsta inkomsterna fångar upp de individer som annars hade gått i heltidspension och ger dem i stället en möjlighet att kombinera inkomst från arbete med inkomst av pension vilket såväl kortsiktigt som långsiktigt kan vara ett effektivt verktyg för att öka på sin inkomst. Arbetsinkomst, kr/mån Ökat JSA kr/mån 7.5 Rätt till heltid och arbetsmiljö Situationen inom vården har blivit alltmer ansträngd dels på grund av ett ökat vårdbehov, dels att personal lämnar vårdyrkena, vilket resulterar i en ökad arbetsbelastning för de som är kvar. Att utbilda ny personal som måste sätta sig in i det specifika arbetet på ett nytt sjukhus eller en ny vårdcentral tar . Det är därmed svårt att förbättra arbetsmiljön på kort sikt enbart genom att anslå mer resurser. finns vårdpersonal som arbetar deltid och önskar att övergå till heltid. Genom att garantera vårdpersonal rätt till heltid och finansiera detta via statsbudgeten så ökar antalet helårsarbetskrafter påtagligt och omgående. För att på komma till rätta med personalförsörjningen vill vi genomföra flera reformer som ökar yrkets attraktivitet, exempelvis rätten att vidareutbilda sig på betald arbetstid. Ge anställda inom offentliga yrken rätt att gå upp till heltid. Öka vårdyrkets attraktivitet. Ge möjlighet till vidareutbildning under betald arbetstid. Investeringssparkonto (ISK) är en sparform som snabbt blev populär sedan införandet , i synnerhet för ändamålet pensionssparande. ISK beskattas inte relaterat till vinstens storlek utan utifrån en schablonbeskattning beroende på sparandets sammanlagda omfattning. Att regeringen återigen höjer denna skattesats och därmed minskar attraktionskraften för det egna sparandet tycker är djupt olyckligt. Dels blir det mindre förmånligt att spara, dels skapar det en oerhörd osäkerhet kring en sparform som borde präglas av långsiktiga och förutsebara villkor. Om medborgarna ska kunna ta eget ansvar för sin pension kan inte politikerna ändra förutsättningarna för deras pensionssparande. Vi föreslår att skatten på ISK sänks för att uppmuntra och stimulera det egna sparandet och öka människors möjlighet att planera sina liv. vill även att avdragsrätten för individuellt pensionssparande, som avskaffades , återinförs för att ytterligare stärka det egna sparandet och minska beroendet av staten. Ta bort skattehöjningen för investeringssparkontot – ISK. Återinför avdragsrätt på för pensionssparande. Effektivare system för premiepensionsrätter Den övervägande delen av den slutgiltiga pensionen baseras på det allmänna pensionssystemet, bestående av inkomstpension, premiepension (PPM) samt tilläggspension för vissa individer. Komplexiteten i pensionssystemet medför att många äldre, i synnerhet kvinnor, ovetandes går miste om pensionsinkomster när makarna avlider. vill förenkla valmöjligheten så att fler väljer att teckna ett efterlevandeskydd, där en del av den avlidna makens/makans pensionsinkomst förflyttas till den levande partnern, i stället för att återföras till staten. Genom en förändring av valarkitekturen där efterlevandeskyddet ställs in som ”förval” dämpas de privatekonomiska effekterna hos hushåll när ena maken avlider. Därutöver anpassas systemet för individer med bristande finansiell kunskap som annars hade valt skyddet (, 2014; , 2017). förbehåller vi individer möjligheten att genom aktiva val avsäga sig efterlevandeskyddet. Förändrad valarkitektur med efterlevandeskydd som förstaval. Slopat kostnadsavdrag vid överföring av premiepensionsrätter (2018) väljer av befolkningen att inte använda sig av möjligheten att föra över intjänade PPM-rätter mellan makar, vilket i sin tur medför ett ojämnt intjänande av pension. För att främja flera överföringar avser att slopa avdraget om av det överförda beloppet (2018). Genom slopandet av kostnadsreduktionen så motverkar vi tröskeln för att föra över intjänade PPM-rätter vilket kan innebära betydliga pensionsökningar. Slopa kostnadsavdraget vid överförandet av . Premiepensionsrätter intjänas separat av individerna inom ett hushåll, vilket påverkar makarnas slutpension när de går igenom olika stadier i livet som barnåren och familjers beslut kring uppdelningen av hemarbete. Trots en samstämmighet kring uppdelningen av arbetsuppgifter mellan gifta makar så uppstår väsentliga skillnader i slutpensionen som gynnar den part som arbetar avlönat. uppstår oförutsedda situationer som en skilsmässa eller dödsfall som påverkar den hemmavarande partnerns pension och långsiktiga levnadsstandard, eftersom intjänandet av PPM-rätterna har tillfallit den arbetande partnern. vill reformera dagens system med ett förinställt alternativ där hushållets totala intjänade premiepension ska delas lika mellan gifta makar – oavsett om båda arbetar eller inte. vill vi ge familjer möjligheten att, vid intresse, avsäga sig det förvalda delningsalternativet ifall de föredrar att respektive individ ska tjäna in sin egen premiepension. Ur en jämställdhetsaspekt så medför delade PPM-rätter att kvinnor, som i högre grad stannar hemma med barnen och lever än männen, ges ett välbehövt tillskott på sin slutgiltiga pension. ger det hushåll med mindre finansiell kunskap och förståelse för det komplexa pensionssystemet ett säkert förval att falla tillbaka på. Förinställt val där premiepensionen delas lika mellan makarna – med möjlighet att aktivt frånsäga sig.