mot · H6022991 · 2018-11-30 00:00:00 — Den genomsnittliga totala skatten ligger på per liter. De svenska bönderna betalar alltså en betydligt högre dieselskatt än sina europeiska kollegor. föreslår att den totala dieselskatten inom jordbruket sänks till /l. Ett villkor för att få ta del av sänkningen ska vara att jordbrukaren i fråga till använder icke-fossilt bränsle. Den andelen bör öka . Därigenom stärks jordbrukets konkurrenskraft som omställningen till en klimatneutral produktion påskyndas. 17.3 Ränta för försenade jordbruksstöd Problemen till följd av torkan har förvärrats på grund av att EU-ersättningarna försenats, ibland med . föreslår att ränta ska utgå enligt räntelagen som stödet avser. Det innebär att ränta stöd utgår . Denna åtgärd beräknas kosta staten . Det finns särskilda skäl till att anser att ränta ska utgå vid försenade jordbruksstöd just . Förslaget ska inte ses som en öppning för att ränta ska kunna utgå när utbetalningar fallerar inom andra typer av statliga åtaganden. För det första utgör jordbruksersättningarna en betalning för tjänster som jordbruket utför gentemot samhället i form av nyttigheter som öppna landskap, inhemsk livsmedelsförsörjning samt höga miljö- och djurskyddskrav. Utförandet av jordbrukets tjänster omgärdas av strikta krav och villkor från myndigheternas sida. Om lantbrukaren gör avvikelser från regelverket kan det få dyrbara konsekvenser i form av sanktionsavgifter och uteblivna ersättningar. Det är därför rimligt att myndigheterna i motsvarande grad är ansvariga för sina skyldigheter gentemot lantbrukarna. Därutöver menar vi att den särskilda situation som uppstått i och med den svåra torkan och som ytterligare förvärrat likviditetsbristen för de lantbrukare som fått sina ersättningar försenade, kräver särskilda tillvägagångssätt. Ränteutbetalningar bör därför betraktas som en undantagsåtgärd i nu rådande läge. 17.4 Ersättningar för viltskador Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. 17.5 Trikintest för vildsvin Vildsvin som plöjer upp vallodlingar med stora skador som följd är ett stort problem. Lantbrukare får ingen ersättning för förlorad skörd, förstörda stängsel eller tid som måste läggas på avskjutning. Vildsvinsstammen behöver därmed regleras genom ökad jakt. För att uppmuntra vildsvinsjakt föreslår att staten ska stå för kostnaden för trikintester av kött från vildsvin, vilket beräknas kosta . Syftet är att uppmuntra fler jägare att erbjuda vildsvinskött till försäljning. 18 Politiskt ansvar för miljön och klimatet Begreppet ”hållbar utveckling” definieras ofta som ”en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov”. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av – och inte herre över – skapelsen. Det ger oss människor ett särskilt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn, med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. På miljöområdet krävs aktivt engagemang från oss var och en. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda. Vi anser att det allt överskuggande målet för miljöpolitiken måste vara att bromsa klimatförändringarna genom minskade utsläpp av koldioxid. Svenska hushåll har mycket låga utsläpp tack vare hög andel energi från koldioxidfria källor i form av främst vattenkraft och kärnkraft. I transportsektorn finns den stora utmaningen; här måste utsläppsnivåerna minskas kraftigt. Åtgärder för att på en mer lokal nivå bevara skyddsvärd natur och vårda kulturmiljöarvet kan givetvis vara angelägna, men i då isen i smälter så snabbt att den kan vara helt försvunnen anser vi att åtgärder för minskade utsläpp måste ha högre prioritet. Klimatkrisen är i högsta grad global och bör fortsatt vara pådrivande internationellt för att motverka denna. har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt flera skarpa förslag. Detta vill vi fortsätta med. Generellt vill vi sänka skatten på arbete och pensioner och höja skatten på miljöförstörande verksamhet. Plastpartiklar i vår miljö är ett växande hot mot världshaven, och våra insjöar. Krafttag behövs för att minska användningen av konventionella plaster i engångsartiklar och ersätta dem med biologiskt nedbrytbara alternativ. föreslår därför införandet av en ny skatt på plastpåsar i detaljhandeln på per påse. Goda europeiska exempel finns, där liknande skatter har lett till drastiskt minskad försäljning av plastpåsar – med kraftigt minskad nedskräpning som följd. Reformen innebär ökade skatteintäkter med . inför också en skatt på avfallsförbränning på per ton förbränt avfall, i syfte att styra mot ökad materialåtervinning. Förslaget ger intäkter på . har riktat kritik mot de svenska reglerna som innebär att vissa delar av industrin antingen är undantagna från energi- och koldioxidskatterna eller är berättigade till nedsättningar i dessa skatter. minskades nedsättningarna i koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet och vi föreslår att dessa nedsättningar i nästa steg helt slopas. Detta beräknas öka statens intäkter med . lider av övergödning. Utsläpp av kväve och fosfor, främst från jordbruket, leder till onaturligt kraftig algblomning och döda bottnar. När algerna dör sjunker de till botten och bryts ner av bakterier och andra mikroorganismer. Under processen förbrukas det syre som finns bundet i vattnet, vilket leder till syrebrist och bottendöd. Fisken kan inte föröka sig. Särskilt utsatt är torsken, vars yngel växer till på stora djup. Därmed finns ett direkt samband mellan övergödningen och torskbristen i . Det behövs radikala insatser för att rädda hälsa. Alla nationer runt har anledning att skyndsamt finna och komma överens om lösningar, som hanterar den allvarliga situationen. kan ta initiativet genom att satsa på att tillföra syre i betydande mängder till bottnarna på valda områden samt att balansera själva utsläppet. Ett försök med syresättning genomfördes –2011 i i . Halten av fosfor i bottenvattnet minskade kraftigt, som livet återvände till de döda bottnarna i fjorden. Nästa steg bör vara att genomföra en storskalig insats i . Som en inledning bör kunna avsätta , 2020 och 2021. 19 Viktiga infrastruktursatsningar för hela Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. Det ställs ökade krav på rörlighet i de växande arbetsmarknadsregionerna runt våra större städer, men även mellan stad och landsbygd. Effektiva kommunikationer och transporter är viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Infrastrukturinvesteringar är avgörande för framtida utveckling. De behövs inte minst för att underlätta för människors vardag men också för att minska arbetslösheten och möjliggöra en rörligare arbetsmarknad med arbetspendling. Större arbetsmarknadsregioner bidrar till bättre matchning. behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Nuvarande järnväg byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare men har trafiken på järnvägen ökat avsevärt. Detta är mycket positivt. är snabb, effektiv och miljövänlig. Men det är bara sant så länge den fungerar. står vi med ett överbelastat järnvägssystem som alltför ofta drabbas av stopp och förseningar, något som har stor påverkan på både människors och företags vardag. verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg. Det är viktigt för att minska vår klimatbelastning och uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045. Med ett mer tillförlitligt järnvägssystem ökar järnvägens attraktivitet som transportslag. För att den svenska järnvägens robusthet ska öka krävs ökade investeringar för både drift och underhåll av järnvägen samt nyinvesteringar. står bakom infrastrukturpropositionen som innebär en långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. Som en följd av principerna för övergångsregeringens budgetproposition, har planerade investeringar i statens infrastruktur minskat med 1 000 miljoner för och 5 2021 i förhållande till vad som tidigare planerats. anser att dessa angelägna investeringar ska genomföras i tidigare planerad takt och tillför därför motsvarande belopp till anslaget för utveckling av statens transportinfrastruktur. Principerna för budgetpropositionen medför också att angelägna satsningar på underhåll av infrastruktur skjuts framåt. föreslår att dessa underhållsinvesteringar ska genomföras i planerad takt och tillför därför motsvarande belopp till anslaget för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Sverigeförhandlingens förslag om en snabb utbyggnad av nya stambanor för höghastighetståg med hastigheter /h bör genomföras. bör huvudsakligen ställa sig bakom förslaget i SOU 2017:107, som överlämnades till regeringen . Sträckorna –och –byggs parallellt. Enligt denna plan ska banorna vara klara . anser att den allra största delen av finansieringen bör utgöras av försäljning av statlig egendom, statliga lån samt pengar från den tolvåriga infrastrukturplanen. Sverigeförhandlingens förslag till alternativa finansieringsformer bör undersökas vidare. Dock anser vi att endast en mindre del av de realiserade värdena bör tas tillbaka till staten. En mindre del av finansieringen ska också de berörda kommunerna stå för. vill prioritera trafiksäkerheten. Alkohol hör inte hemma i trafiken. Vi vill höja straffen för rattfylleri och grovt rattfylleri, införa alkobommar vid hamnar och ha obligatoriska alkoholtester för piloter och besättningspersonal på flygplan. Ungefär en tredjedel av totala koldioxidutsläpp orsakas av vägtrafiken. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045 intensifierar vi klimatarbetet och ökar förutsättningarna för mer klimatsmarta alternativ. För att öka tillgänglighet på laddningsstolpar runt om i landet vill vi också förändra den så kallade pumplagen så att bensinstationer ska kunna erbjuda el som alternativt drivmedel. har vi en situation där många mackägare investerat i etanolpumpar, som allt fler biltillverkare slutat tillverka sådana bilar och i stället övergår till elbilssatsningar. avsätter även i stöd till laddningsinfrastruktur. Cykeln fyller en viktig samhällsfunktion. Det är positivt att cykling som transportmedel ökar eftersom det medför goda effekter för såväl folkhälsan och miljön som trängseln i städerna. Men det är också uppenbart att trafikmiljön inte i tillräckligt hög grad är anpassad för cykling. vill arbeta för att förbättra infrastrukturen för cyklister. Det är långt viktigare än den elcykelpremie som den förra regeringen införde, och förbättringar i infrastrukturen kommer alla cyklister till del. Investeringar i cykelinfrastruktur är avgörande för att kunna öka antalet och andelen cyklister, det gäller inte minst så att säkra skolvägar kan skapas. En ökad cykling bland barn är mycket angelägen. Förbättrad infrastruktur ökar säkerheten för cyklister i trafiken och minskar antalet cykelolyckor för en mycket utsatt trafikantgrupp. Målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. avsätter därför för denna särskilda cykelsatsning, som främst ska bidra till att förstärka kommunernas investeringar för ökad cykling. En större andel av ordinarie infrastrukturbudget bör också användas för cykelinfrastruktur. Tillgång till bra mobiltelefoni är helt avgörande. behöver ett snabbt och säkert mobilnät med bättre geografisk täckning och god kapacitet. Det är nu viktigt att regeringen fullföljer arbetet för att nå statens bredbandsmål till 2020. Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . bör omgående i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. avsätter 10 miljoner mer än regeringen för detta ändamål. föreslår att satsningen på avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar, som introducerades i föregående års budgetproposition, avskaffas. anser att den flygskatt som förra regeringen införde bör avskaffas, och finansierar detta i vår budget. I enlighet med detta tillbakavisar vi också regeringens försök att något kompensera regionala flygplatser för införandet av denna skatt. 20 Sammanhållning över gränserna Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. Svensk utrikespolitik ska utgå från värderingar. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. utrikespolitik ska vara ett uttryck för den i kristdemokratin grundläggande principen att vi alla har ett ansvar för varandra. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. Under alliansregeringen (2006–2014) var pådrivande för att av bruttonationalinkomst avsattes till internationellt bistånd . Vårt förslag till biståndsram når av BNI i enlighet med den nya beräkningsmodellen. Utöver både bi- och multilateralt bistånd bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Bara ett fåtal av EU:s medlemsländer når upp till unionens mål om av BNI. Det är oroande att Aidwatchs senaste rapport pekar på att EU:s bistånd nu minskar . När biståndspolitiken alltmer styrs av nationella intressen och inte utvecklingen i världen måste stå upp för en generös biståndspolitik. Det är av största vikt att insatserna är effektiva och leder till verklig skillnad. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet på biståndet. Det måste säkerställas att kapaciteten för att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll och insyn. De globala utvecklingssträvandena gör skillnad. FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor i slumområden lyckades. Allt fler pojkar och flickor har möjlighet att gå i skolan. Men vi varken kan eller får vara nöjda när nästan en miljard människor går hungriga och de universella, okränkbara och odelbara mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx vigd åt ett utvalt fåtal. Fattigdomsbekämpning måste intensifieras och fortsätta. Enligt statistik bromsar takten för fattigdomsminskningen in. Det är framför allt människor i de mest utsatta låginkomstländerna och i länder drabbade av krig och konflikt som halkar efter. De senaste 25 årens mätningar har visat att fattigdomsminskningen har skett i en takt på cirka en procent . Minskningen fortsätter, men takten har halverats. I söder om , i och i har utvecklingen bromsat in, vilket lämnar miljontals människor i extrem fattigdom. Svältkatastrofer, krig och konflikter har gjort att fler människor än på många decennier nu är på flykt. har tagit ett mycket stort ansvar för att hjälpa människor som flytt till tryggheten i vårt land. Att antalet människor som kommer till nu har minskat betyder dock inte att flyktingsituationen i världen har förbättrats. måste därför omfördela än mer biståndsmedel för att möta de stora humanitära behov som finns i vår omvärld. måste vi klara att det långsiktiga utvecklingsbiståndet, som motverkar att kris och konflikt uppstår, inte dräneras. Det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ bör fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och . Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Kriget i går förhoppningsvis mot sitt slut och IS ser ut att vara besegrat. Men konflikterna och utmaningarna är fortfarande många; flera länder med olika geopolitiska intressen spelar en betydande roll och riskerar att försvåra strävan mot att uppnå en långsiktig fred. Flera försök i att anta resolutioner mot den syriska regimen har blockerats av och . Även Islamiska statens brutala frammarsch har visat på konsekvenserna av ett världssamfund och ett FN som varit handlingsförlamat på grund av vetorätten. Detta har bl.a. gjort att säkerhetsrådet inte förmått agera för att stoppa folkmordet på kaldéer/syrianer/assyrier, jezidier och andra etnoreligiösa grupper 2014 i . bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. Vi kan inte stillatigande acceptera att säkerhetsrådet inte tar sitt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet. För att de människor som fallit offer för terrorismen ska kunna återfå en tro , ett hopp om att morgondagen är ljusare än gårdagen, krävs att de terrorister som ödelagt oskyldiga människors liv ställs inför rätta. Detta kan endast ske om världssamfundet gemensam agerar och utkräver ansvar från både de länder och de individer som varit ansvariga för massakern. Detta bör ske genom inrättandet av en särskild tribunal för att döma de skyldiga. Detta har gjorts i andra fall, t.ex. i där Iraqi Special Tribunal, IST, upprättades för att utreda och döma de ansvariga för regims brott mot mänskligheten. En motsvarande lösning måste till för terrorismen i offer. Det är en allt mer orolig värld och i vårt absoluta närområde ser vi hur utövar aggressionen mot sina grannländer. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. Ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är därför en nödvändighet i av oro och där 68 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. bör prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . Med svensk närvaro kan vi bidra med resurser och kompetens. höjer därför anslaget för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. har som beskrivits ovan en rad förslag på satsningar inom jobb, familj, välfärd och äldre. Det handlar om både skattesänkningar och utgiftsökningar. Men vi måste också ta ansvar för statens finanser nu och på lång sikt. Därför förstärker statsbudgeten genom både utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar. I tabellerna nedan finns en sammanställning av större budgetförstärkningar. anför att alla momssatser ska höjas med en (1) procentenhet. Momshöjningar är en mindre snedvridande skatt och momshöjningen används för att delvis finansiera skattesänkningar på arbete. Momshöjningen ger i ökade inkomster för staten . Nej till skattereduktion för fackavgift I budgetpropositionen införde den dåvarande regeringen en skattereduktion för fackavgift. anser att fackavgiften inte bör subventioneras och föreslår att reduktionen tas bort. Det innebär en budgetförstärkning på . I budgetpropositionen infördes en subvention av arbetsgivaravgiften för företag som anställde sin andra medarbetare. Växa-stödet har fått kritik från bl.a. som menar att subventionen är mycket ineffektiv och inte bidrar till att öka sysselsättningen. Därför vill ta bort stödet vilket ger en minskad utgift om . föreslår en nedtrappning av ränteavdraget med en procentenhet och ett sänkt tak till . Därmed ökar statens inkomster med . Höjt förmånsvärde för bilar föreslår ett höjt förmånsvärde och en ändrad konstruktion för beskattningen, vilket gör att beskattningen ökar mer för bilar över 7,5 prisbasbelopp. I och med detta ökar inkomsterna med . Höjd moms på naturguidning Den tidigare regeringen införde en sänkt moms på naturguidning. anser att det inte är en prioriterad nedsättning av momsen och att den inte bidrar till ökad sysselsättning. Detta innebär ökade inkomster med . höjer skatten på plastpåsar med . Med hänsyn till elasticiteten i konsumtionen innebär detta en inkomstökning med . Inkomstförstärkningarna uppgår till totalt . Avvikelse från regeringen (KD) –7 631 115 –3 417 000 Allmän miljö- och naturvård –2 930 000 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik –2 388 000 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering –1 124 495 Kultur, medier, trossamfund och fritid Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning –21 497 210 Minskar med 2019 till följd av främst anslagsminskningar av 1:3 via besparingar på arbetsmarknadspolitiska program som föreslår ska avvecklas. Anslag 1:1 minskar också som följd av detta i och med att Arbetsförmedlingens uppdrag blir mindre. lägger i sitt budgetförslag ned arbetsmarknadsutbildningarna under 1:2, vilket också innebär en besparing. tar hänsyn till att nedlagda åtgärder kräver andra försörjningsåtgärder vilket innebär en utgift. Anslaget 1:2 minskar då slopar pensionsrätterna för studier. säger också nej till höjd bidragsdel i studiebidraget och föreslår istället en höjning av lånedelen. Därmed minskar utgiftsområdet med 2019. Anslaget minskar till följd av tidigare nej till en rad miljösatsningar i budgetpropositionen med låg klimatnytta. Anslag 1:16 dras ned med . Neddragning sker av anslag 1:14, där tidigare års höjningar av anslag tas bort, vilket innebär en besparing om . Även anslag 1:3 minskas, en besparing på . Minskar till följd av nej till byggsubventioner som belastar främst anslag 1:7, 1:8 och 1:9. anser att de är ineffektiva. Hänsyn har tagits till ingångna avtal och bemyndiganden. Minskar till följd av nej till projektet mot segregation, vilket regleras under anslag 4:1. Besparing sker också av anslag 1:3 till följd av Alliansens förslag på anställningsformen inträdesjobb och förslag på sänkt etableringsersättning till . Minskar till följd av principerna för övergångsbudgeten. Anslag 1:1 minskar därmed med 2019. Samma effekt får principerna under anslag 1:4 som minskar med –2019. Minskar med , främst till följd av nej till satsningar från tidigare budgetpropositioner under anslag 1:2. säger nej till satsningar på omställning av filmpolitik under anslag 10:1. Minskar med 2019, främst till följd av avskaffad kvalificeringsregel i sjuk- och aktivitetsersättningen för flyktingar. Även bortre tidsgräns i sjukförsäkringen föreslås att återinföras, men besparingen av detta kommer först –2021. 22 Den offentliga sektorns finanser Tabell 9 Statsbudgetens inkomster (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 10 Statsbudgetens saldo och statsskulden (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen