ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022644 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagändring i i vad som avser rätten att vara vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka barnperspektivet vårdnadsreform och tillkännager detta för regeringen. Våld i nära relationer är ett såväl omfattande som nationellt problem. Av de cirka 28 000 anmälda fallen av kvinnomisshandel uppger att misshandeln utövats av någon nära anhörig. Tyvärr slutar en del av dessa misshandelsfall med att offret avlider till följd av skadorna. I en del av dessa fall finns gemensamma barn. Det är tyvärr inte ovanligt att barnen tvingas bevittna misshandeln. Av 6 kap. framgår att om barnet står under bägge föräldrarnas vårdnad och en av dem dör skall den andre föräldern ha ensam vårdnad. Detta gäller även om den ena vårdnadshavaren har dödat den andra och sitter i häkte eller i fängelse. Som det ser ut kan socialnämnden besluta om att vårdnadshavaren skall mista vårdnaden, men det finns fall där det visat sig att lagutrymmet ger möjlighet till tolkningar som inte alltid gynnar barnen. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att se över så att den vårdnadshavare som utövar och blir dömd för dödligt våld mot den andra vårdnadshavaren, automatiskt skall mista rätten att vara vårdnadshavare för deras gemensamma barn. Rätten skall då i stället utse en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som skall arbeta för barnets/barnens bästa på alla sätt. Det skulle kunna vara möjligt att ansöka om att återfå vårdnaden, under förutsättning att lämplighet kan styrkas.
mot · H6022645 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att återinföra fritidspengen för barn till föräldrar som långvarigt lever på försörjningsstöd, och detta tillkännager för regeringen. Det växande utanförskapet präglar kulturen och idrotten. Människor som lever i utanförskap har sämre hälsa, kortare livslängd och sämre upplevd livskvalité. När hushåll får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det kultur- och idrottsupplevelser som först prioriteras ner. Familjer har helt enkelt inte råd längre att gå på fotboll och konserter eller besöka utställningar. Därtill tvingas föräldrar från socioekonomiskt utsatta miljöer i många fall att säga nej till barnens önskan om att exempelvis åka på cuper med laget eller spela instrument. Allas rätt att ta del av idrott bör prioriteras. Idrotten erbjuder vägar in i sociala sammanhang och ger struktur, glädje, läkedom och identitet. Hinder kopplade till social, kulturell och religiös bakgrund eller medicinska begränsningar behöver rivas ner. Vi ser att barn till föräldrar med försörjningsstöd inte deltar i fritidsaktiviteter i lika hög utsträckning som andra barn. Alliansregeringen införde därför en fritidspeng för barn till föräldrar som haft försörjningsstöd . Den gav efter ansökan möjlighet till ett extra tillskott om max för fritidsaktiviteter. Fritidspengen avskaffades dessvärre av den rödgröna regeringen. För att möjliggöra för fler barn att delta i aktiviteter bör förutsättningarna för att återinföra fritidspengen utredas.
mot · H6022646 · 2018-11-30 00:00:00 — Utbildningscentrum för högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av utbildningscentrum för högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. föreslår att utbildningscentra för högre utbildning säkerställs i kommuner i FA-regioner (en grupp av kommuner som kan antas vara självförsörjande vad gäller arbetstillfällen och arbetskraft) utan högskola/universitet och med få lärcentra samt i kommuner som är berörda av kommitténs näringslivspaket till kommuner med extra stora utmaningar. Utbildningscentra för högre utbildning skulle helt klart öka möjligheterna för unga i landsbygdskommunerna att ta del av de olika utbildningar som lärosätena erbjuder. Det kommer att stimulera övergången till både eftergymnasial och högre utbildning, förhoppningsvis i kommuner där övergången till högre utbildning är lägre. Utbildningscentra för högre utbildning kan skapa än högre möjligheter för näringslivet och offentliga arbetsgivare att få tag på rätt arbetskraft ute i landsbygden.
mot · H6022647 · 2018-11-30 00:00:00 — Utbilda idrottsledare i barnrättsperspektivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda idrottsföreningar i barnrättsperspektivet och tillkännager detta för regeringen. Idrotten gör fantastiska insatser som spelar en viktig roll för hundratusentals barn och ungdomar. Det finns dock barn som blir illa behandlade och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall rena övergrepp. har , bland annat tillsammans med höjdhopparen , arbetat för att lyfta dessa frågor uppåt på den politiska dagordningen. bok inte såg, om de sexuella övergrepp han utsattes för av sin tränare, väckte starka reaktioner i Idrottssverige. Trots att många då upprördes över innehållet i boken kvarstår ett omfattande arbete inom idrottsrörelsen. För att förhindra att något barn far illa behöver idrottsrörelsen utbildas i barnrättsfrågor. Regeringen bör utreda hur ett sådant arbete skulle kunna se ut.
mot · H6022648 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare uppdrag till länsstyrelser och regioner att stötta svenskt mathantverk och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition med mathantverk, vilken utgör en betydande del av besöksnäringen i länet, vid sidan av övriga näringar som bidrar med besök utifrån. Eldrimner – nationellt resurscentrum för mathantverk är ett exempel på detta. Matturismen är betydelsefull för många delar av och en god förutsättning för växande företag, speciellt ute på landsbygden. Alliansens satsningar på Matlandet har varit betydelsefulla för att lyfta hela som en matnation. rankas högt som matnation, i konkurrens med europeiska stornationer som . Människor lägger stor vikt vid att köpa mat som är ansvarsfullt framtagen och närproducerad med höga krav på god djurhållning. Trots det är självförsörjningsgraden hos svenskt lantbruk låg, . Import av livsmedel från länder med lägre krav på djurhållning står för en betydande del. ska inte konkurrera med lägre krav på djurhållning. Det är därför viktigt att vi inom ramen för EU-samarbetet arbetar aktivt för att få andra länder att anta lika höga regler för djurhållning som . Samarbete mellan matproducenter, myndigheter och andra aktörer som har intresse i svenskt mathantverk är viktigt. Det visar sig inte minst i i och med arbetet med exempelvis Eldrimner. Därför är det viktigt att regeringen fortsätter det goda arbete kring svensk mat som Alliansen gjorde. Regionerna bör ges ett tydligare uppdrag att jobba med frågor som rör svenskt mathantverk.
mot · H6022649 · 2018-11-30 00:00:00 — Kunders behov av betaltjänster och kontanthantering ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunders behov av kontanthantering och betaltjänster i lagen om betaltjänster och tillkännager detta för regeringen. Marknaden för betaltjänster utvecklas snabbt till följd av digitaliseringen. Detta är inte bara positivt utan skapar också problem, inte minst ute på landsbygden. Enligt en rapport från Tillväxtanalys har mer än 50 000 personer längre än till närmaste betalningsförmedling. Drygt 1 100 har längre än 3 mil till närmaste serviceställe för hantering av dagskassor. Länsstyrelserna har i uppdrag att bevaka att det finns ett grundläggande behov av betaltjänster ute landet. Det är främst äldre, asylsökande och nyanlända samt små kontantberoende företag och föreningar som har problem att utföra betaltjänster. Det är ett fortsatt problem ute i landsbygden. Antalet geografiska områden med bristande betalningsförmåga ökar. Med bristfällig mobiltäckning och otillräckligt utbyggda bredbandsnät skapar detta problem. Därför bör regeringen beakta förslag om att lagen om betaltjänster bättre behöver tillgodose kunders behov av betaltjänster och kontanthantering.
mot · H602265 · 2018-11-08 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta tullinspektörer utrustas med tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. är den enskilt viktigaste myndigheten med ansvaret för att säkerställa att grova brottslingar inte för in narkotika och illegala vapen i . Den svenska gränsen är dock och personal uppger att personalstyrkan är för liten. arbetar endast cirka 400 tulltjänstemän med att försöka motverka det ökade inflödet av framförallt narkotika och illegala vapen. ”Om vi ska ha en chans mot den kriminella och organiserade brottsligheten och komma åt gängkriminaliteten, måste vi hejda inflödet av vapen och narkotika i så stor utsträckning vi bara kan”, säger , ordförande för fackorganisationen (källa: Tullen larmar: Kan inte stoppa flödet av knark och vapen, Metro ). Det är dock inte bara den underdimensionerade personalstyrkan som är problemet. Tullinspektörer förväntas ingripa mot grovt kriminella personer utan att ha tillgång till tjänstevapen. Det har tidigare uppmärksammats att tullen inte kontrollerat fordon för att det varit och antalet passagerare i bilen varit högt, av rädsla för den egna säkerheten. Precis som polisen arbetar tullinspektörerna mot grov organiserad brottslighet, men med den stora skillnaden att de inte får bära tjänstevapen. Det är orimligt att kräva att tullinspektörerna ska ingripa utan tjänstevapen i situationer då polisen inte gör det. Och att tillkalla polis varje gång misstanke föreligger är orimligt. En sådan organisation skulle bli tungrodd, byråkratisk och ineffektiv. I samband med terrordådet 2017 uppmärksammades en annan brist med att tullinspektörer inte bär tjänstevapen: När efterfrågade stöd från tulltjänstemän på fanns det ingen möjlighet för dem att bära vapen. Skyddsombudet fattade då beslutet att skicka hem all obeväpnad personal. till enkäter som genomförts finns det vidare ett brett stöd bland anställda tulltjänstemän att få bära tjänstevapen, bland annat till följd av en höjd terrornivå och allt tyngre beslag. Ingen ska få tillåtas smuggla in vapen och/eller narkotika obehindrat på grund av rädsla från tullinspektörernas sida. Om så sker har de kriminella lyckats med att sätta sig över rättvisan. För att öka tullinspektörernas säkerhet och effektivitet samt för att upprätthålla statens gränsskydd mot grov organiserad brottslighet, bör tullinspektörerna skyndsamt tilldelas tjänstevapen.
mot · H6022650 · 2018-11-30 00:00:00 — Inför tidsbestämda krav för polisiär utryckning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till tidsatta krav för polisiär utryckning vid allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. omorganiserades polisen till en enda nationell myndighet i syfte att komma närmare medborgarna samt utgå mer från de lokala behoven. Dock har dessa förändringar lyst med sin frånvaro, inte minst i län med långa avstånd och behov av snabba utryckningar, där polisen har ett större område att täcka. Problemen har visat sig särskilt mycket i . Poliser har skickats till fel adress, eller där poliser har dirigerats felaktigt oerhört långa sträckor, exempelvis dirigerades en polisenhet till när den egentligen skulle till . Avsaknad av person- och lokalkännedom hos regionledningscentralen i och den polisiära frånvaron i inland skapar en stor otrygghet bland invånarna, särskilt på grund av de långa avstånden. Detta är oacceptabelt. Den uppenbara oförmågan att dirigera rätt blev tydlig när en polisenhet dirigerades till , trots att larmet gällde en trafikolycka utanför staden. Även händelser av Prio 1-ärenden har inte kunnat åtgärdas då det inte har funnits någon polis att skicka till utryckningen, inte minst . Människor i länet vet således inte om en polispatrull kan förväntas komma vid en allvarlig händelse. I har man infört krav på hur snabbt polisen ska finnas på plats vid allvarliga händelser, det som i motsvaras av Prio 1. Polisen har utformat nationella krav för de enskilda distrikten där polisen i städer och tätorter med över 20 000 invånare ska finnas på plats i av fallen och i av fallen. I glesare områden ligger kraven i av fallen och i av fallen. Jag menar att regeringen bör se över möjligheten att införa tidsbestämda krav för polisiär utryckning för att skapa mer trygghet oavsett var i landet man bor.
mot · H6022651 · 2018-11-30 00:00:00 — Landsbygden och införande av självkörande fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att prioritera landsbygden vid införande av självkörande fordon och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden blir genom sina långa avstånd beroende av vägburen trafik. Den rödgröna regeringens politik för vägarna lämnade mycket att önska, inte minst med tanke på att de i den senaste infrastrukturpropositionen nedprioriterade underhållet av våra vägar. Men också genom planerna på att införa en kilometerskatt som ännu inte har förverkligats. Framväxten av självkörande fordon är i hetluften. Tekniken är i princip färdig och här finns möjligheterna att kunna få ut tekniken i praktiken. Här delar jag mening om att landsbygden med sitt vägnät erbjuder bättre möjligheter för utvecklande av denna teknik. Kollektivtrafiken kan göras mer tillgänglig, vid sidan av samåkning och efterfrågestyrd trafik. Beroende av lastbilstrafik är en viktig fråga för många företag på landsbygden, inte minst i våra skogslän. Självkörande lastbilar som trafikerar vägarna är också något som skulle kunna utveckla landsbygden och göra avstånden mindre. I enlighet med ställningstagande anser jag att detta förslag bör beaktas.
mot · H6022652 · 2018-11-30 00:00:00 — Statligt finansierad hälso- och sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huvudmannaskapet för länssjukvården/specialistsjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huvudmannaskapet för primärvården och tillkännager detta för regeringen. Svensk hälso- och sjukvård finansieras dels genom statliga bidrag och stimulansmedel i olika former och dels av landstingen/regionerna själva, genom den beskattningsrätt som landsting/regioner förfogar över. Trots detta ser vi en alltmera utbredd ojämlikhet vad gäller den hälso- och sjukvårdsservice som svenska medborgare kan ta del av. Bostadsorten avgör oftast vilken vård och behandling den enskilde kan ta del av. Jag menar att svensk hälso- och sjukvård är och skall vara en nationell angelägenhet. Det måste vara staten som garanterar att varje medborgare i får en likvärdig vård, oavsett var den ges inom landets gränser. Utifrån det ovanstående anser jag att regeringen bör se över möjligheten att tillsätta en utredning som får i uppgift att utreda huvudmannaskapet för svensk länssjukvård/ specialistsjukvård. I samma utredning bör även huvudmannaskapet för primärvården utredas och belysas.
mot · H6022653 · 2018-11-30 00:00:00 — Sociala avgifter i friluftslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel och tillkännager detta för regeringen. Friluftsorganisationerna i behandlas inte på samma sätt som många andra föreningar, såsom idrottsorganisationer, när det kommer till beskattning och avgifter. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation med 1,7 miljoner medlemmar, varav 300 000 barn i 25 olika medlemsorganisationer. fördelar Svenskt Friluftsliv statens medel till friluftslivets organisationer. De friluftsorganisationer som även är medlemmar i omfattas av undantaget i socialavgiftslagen om halva basbeloppet. En del organisationer omfattas av undantaget, en del gör inte det och vissa driver inte frågan om att omfattas av detta undantag. Detta skapar i min mening ett osäkert rättsläge. Socialavgiftslagens 2:a kapitel, paragraf 19 säger: ”En ersättning till en idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1 229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Lag (2010:1 282).” Detta undantag har prövats. I fallet med beviljades undantag efter att frågan hade drivits till Regeringsrätten (RÅ199, ref. 25). har nekats undantag och hade inte råd/vågade driva frågan vidare. Något som speglar sig i andra organisationer som inte anser sig ha råd att driva frågan juridiskt. Politiskt sett har man argumenterat att det är omöjligt att skilja idrott och friluftsliv åt (som SOU 1969:29). Proposition 1970:79 ansluter sig till denna uppfattning. Även proposition 1976/77:135 menar att idrott numera allmänt bör räknas som friluftsliv. Dessa och fler exempel på signaler från politiskt håll bör styrka meningen om att idrott och friluftsliv inte går att skilja åt. I regeringsskrivelsen ”Statens stöd till friluftsliv och främjarorganisationer” (Ds 1999:78) diskuteras Frisams (Friluftsorganisationer i samverkan) roll (senare Svenskt Friluftsliv). Friluftsorganisationerna gick samman och bildade den ideella paraplyorganisationen och övertog 2011 fördelningen av de statliga medlen till friluftslivets organisationer, i likhet med . Svenskt Friluftsliv har drivit frågan gentemot som besvarat frågan om friluftslivet är att se som ”annan jämförlig organisation”. Enligt svaret från SKV anser man att Svenskt Friluftsliv inte kan åtnjuta det undantag som medlemsorganisationer har. Av det ovanstående finner jag det angeläget att regeringen ser över möjligheterna att omfatta även friluftslivet av undantaget i socialavgiftslagen om den så kallade halva basbeloppsregeln.
mot · H6022654 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa ett äldrelyft och tillkännager detta för regeringen. Fysisk aktivitet kan förebygga många åldersrelaterade sjukdomar och är en av de viktigaste faktorerna för att människor med stigande ålder håller sig friska. Fysisk aktivitet minskar risken för psykisk ohälsa och ökar välbefinnandet. Att motivera äldre människor att träna regelbundet är viktigt ur både ett mänskligt och ett samhällsekonomiskt perspektiv. Att allt fler lever är en stor framgång för samhället i stort. Det skapar nya möjligheter men ställer också nya krav på samhället. Idrottslyftet var en stor satsning från alliansregeringen som innebar att satsades för att stimulera idrotten för att nå fler och bryta befintliga strukturer. har gått sedan reformen genomfördes, och utvärderingar visar att satsningen varit både uppskattad och framgångsrik. Idrottslyftet har dock i allt väsentligt varit inriktat mot barn och ungdomar. Reformen behöver därför utvecklas. Regeringen bör inom ramen för Idrottslyftet skapa ett äldrelyft för att stimulera föreningar att ge även äldre människor möjlighet att utöva organiserad idrott.
mot · H6022657 · 2018-11-30 00:00:00 — Åtgärder för genomförande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en systematisk uppföljning av funktionsrättskonventionen i ska ske genom ett effektivt system för insamling och bearbetning av statistik och andra relevanta data och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den reella levnadsstandarden för personer med funktionsnedsättning, inklusive hållningen till assistansstöd för behövande, bör klargöras och även beröras i den kommande rapporten till den ansvariga och tillkännager detta för regeringen. beslöt att skulle ratificera den internationella funktionsrättskonventionen. Den innebär bland annat en förpliktelse att med jämna mellanrum rapportera till en särskild om vilka åtgärder som vidtagits för att förverkliga konventionens krav. har regeringen inlämnat en rapport och den resulterade efter dialog i ett trettiotal rekommendationer från kommittén. De rekommendationerna berördes i regeringens proposition 2016/17:188. Prövningen i ledde till att tydligare mål för funktionshinderspolitiken fastställdes. De kommer självfallet att redovisas i kommande rapporter till . förväntas inlämna nästa rapporter – den andra och tredje – . Kommittén har själv betonat att regeringen bör konsultera berörda enskilda organisationer innan texten slutjusteras. Det förefaller självklart att också i någon form ges möjligt att direkt påverka rapporteringen. Under en kunskapskonferens organiserad av Funktionsrätt med ett antal experter framhölls att många av de problem som påpekades av 2014 alltjämt kvarstår. Inte minst kritiserade konferensen att den ekonomiska ojämlikheten mellan personer med och utan funktionsnedsättning tydligen ökat kraftigt. Vidare påpekade konferensen att det saknas en myndighet med sammanhållet ansvar för statistik på detta område och att datainsamlingen är osystematisk och bristfällig. Ett samlat arbete med att utarbeta indikatorer kopplat till konventionen har ännu inte gjorts. har med all sannolikhet hållit sig informerad om debatterna i vårt land om LSS och assistansfrågan. Det är angeläget att resultatet av utredningen om denna fråga och dess uppföljning kan redovisas i rapporten till kommittén. Regeringen bör uppmärksammas på vikten av att ratificeringen av om rättigheter för personer med funktionsnedsättning får en systematisk uppföljning också genom ett effektivt system för insamling och bearbetning av statistik och andra relevanta data. Frågor om den reella levnadsstandarden för personer med funktionsnedsättning, inklusive hållningen till assistansstöd för behövande, bör klargöras och även beröras i den kommande rapporten till den ansvariga .
mot · H6022658 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rehabiliteringskedjan och tillkännager detta för regeringen. Det största problemet för dem som är sjukskrivna är den så kallade rehabiliteringskedjan. Rehabiliteringskedjan innebär att en persons arbetsförmåga bedöms olika beroende på hur länge hen har varit sjuk. som personen är sjukskriven har hen rätt till sjukpenning om det är så att personen inte kan utföra sitt vanliga arbete, eller ett annat tillfälligt arbete, hos arbetsgivaren. har hen bara rätt till sjukpenning om inget arbete kan utföras alls hos arbetsgivaren. har personen rätt till sjukpenning om hen inte kan utföra något arbete på den vanliga arbetsmarknaden. Det gäller inte om bedömer att personen med stor sannolikhet kommer att kunna gå tillbaka till ett arbete hos arbetsgivaren före dag 366. Då bedöms arbetsförmågan i förhållande till ett arbete hos arbetsgivaren även efter dag 180. Det gäller inte heller om det kan anses oskäligt att bedöma arbetsförmågan i förhållande till arbete på den vanliga arbetsmarknaden. Som hörs i skrivningarna ovan är ordet rehabilitering missvisande. Sjukgymnastik, arbetsträning eller ändring av arbetsplatsen finns inte överhuvudtaget beskrivna i lagtexten. Kedjan tar ingen som helst hänsyn till person utan är helt knuten till en tidsaspekt. i en sjukperiod prövas man mot ordinarie arbete, från dag 90 mot alla arbeten på ordinarie arbetsplats och från dag 180 mot hela arbetsmarknaden. Detta innebär att en sjukskrivning längre än () knappast är möjlig oavsett vad man är sjukskriven för. För att göra det ännu svårare tar ofta beslut långt innan datumgränserna uppnåtts. Om man som sjuk kan arbeta deltid går inte detta, begär att man säger upp sig och söker arbete på heltid genom Arbetsförmedlingen. På arbetsgivaren ställs det dock inga större krav vad gäller rehabilitering av de anställda, det är istället den anställde som får bära hela ansvaret för sin sjukdom och rehabilitering. Alldeles för många rättsfall har visat att detta är ohållbart. Regeringen måste skyndsamt göra en genomlysning av rehabiliteringskedjan och sedan agera utifrån slutsatserna.