mot · H6022701 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i nära samverkan med och näringslivet i uppdrag att se över framtida funktion med svensk normalstandard integrerat med övriga anslutande järnvägsnät inklusive samtliga tvärbanor och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inlandet, hur den akuta kapacitetsbristen i järnvägssystemet kan lösas samt bidra till den globala klimatomställningen, och detta tillkännager för regeringen. byggdes och sträcker sig mellan och . Anledningen till att den byggdes var att möjliggöra transporter av råvaror och persontrafik genom och norra inland men i krigstid vara en viktig militär avlastningslinje för Norra stambanan. har ett strategiskt läge, inte minst med hänseende till all den skogsråvara och de metall- och mineraltillgångar som finns belägna längs med järnvägen. bedrivs på endast begränsad trafik. Detta eftersom det finns ett stort investerings- och underhållsbehov vilket har lett till ett bristande förtroende bland tågoperatörerna. Om inget görs riskerar järnvägens lönsamhet att kraftigt försämras. Styrelsen för , som på uppdrag av staten förvaltar , har i äskande till och lyft fram stora investeringsbehov. En upprustad inlandsbana skulle kunna spela en stor roll för effektiva transporter och därmed än mer konkurrenskraftiga priser. Att förstärka skulle kunna avlasta både en framtida botnisk korridor och stambanan genom övre som är enkelspårig och även den i behov av upprustning. Det skulle ge ett extra tredje spår som underlättar transporterna och minskar sårbarheten vid eventuella störningar på stambanan, vilket berörs i ett av uppdragen som Sverigeförhandlingen har, men också möjligheter att helt avlasta stambanan för att effektivisera dess upprustning. Att prioritera godstrafik på järnväg och skapa bättre förutsättningar för en överflyttning av gods från väg till järnväg ger ökade möjligheter för att nå de transportpolitiska målen och de globala målen för hållbar utveckling. En satsning på kan starkt bidra till detta. Även ur försvarssynpunkt kan strategiska läge ha en avgörande roll. Försvarsberedningen konstaterar i ett delbetänkande (Motståndskraft Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025) att planeringen för höjd beredskap ännu inte har nått en sådan mognadsgrad att den har påverkat åtgärdsplaneringen vad gäller investeringar i väg och järnväg. Det finns således ett behov av att stärka kopplingen mellan åtgärdsplaneringen och planering för skydd och säkerhet, krisberedskap samt höjd beredskap. Beredningen bedömer att det framöver kommer att krävas investeringar för att möjliggöra både anpassning av existerande infrastruktur samt nybyggnationer i syfte att öka robustheten och beredskapen för krigsförhållanden. För att skapa uthållighet under ett krig eller i en gråzonssituation där t.ex. sabotage genomförs, är det vidare nödvändigt med en förmåga och beredskap att skyndsamt reparera viss infrastruktur för att möjliggöra en efter omständigheterna rimlig funktionalitet. För att öka robustheten och skapa redundans i järnvägsnätet krävs investeringar i infrastrukturen. är en befintlig transportsystemtillgång som används av försvaret, nu senast vid Natos stora övning Trident Juncture då närmare 100 fullt lastade vagnar med militära fordon kördes på från till . har betydelse för gruvnäringen, bland annat för transporter av insatsvaror som kalk. Men har också den växande nationella och internationella efterfrågan på klimatneutral och förnybar energi i form av biobränsle ökat banans strategiska läge ytterligare. En tredjedel av svensk skogsareal finns längs , väster och öster om banan. Förutom att främja jobb och tillväxt kan järnvägen bli en viktig bricka i klimatomställningen och bidra till att når målet om en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. har i sina affärsmål att vara helt fossilfri . Det är av stor vikt och ett nationellt intresse att det skapas förutsättningar för att bli den pulsåder genom inlandet som den har potential att bli för såväl persontrafik som godstransport. Persontrafiken på har tillsammans med besöksnäringen längs efter banan ökat kraftigt och det rullar –2013 kommersiell nattågstrafik på . Just ett hållbart resande till inlandets destinationer är en överlevnadsfråga för många turistsatsningar i inlandet. har som ett av affärsmålen att den reguljära kollektivtrafik som upphörde på banan 1993 återigen ska trafikera med moderna motorvagnar som rullar på fossilfria drivmedel. Se rapporten , publicerad . Ett annat av uppdragen i Sverigeförhandlingen är bostadsbyggandet i våra tre största städer. För att bostadsbyggandet och för all del både höghastighetsjärnväg och övriga satsningar på infrastruktur ska kunna förverkligas krävs stora mängder makadam ”grå berg”. Gruvnäringen i norr har naturligt stora mängder makadam som restprodukt och kan på ett effektivt sätt erbjuda transportlösningar där makadam fraktas söderut och kalk norrut vilket också avlastar kalkuttaget på . när den tidigare regeringen tillsatt förhandlingspersoner för infrastruktursatsningar i norra finns alla möjligheter att rusta upp banan ifråga. Det är vidare angeläget att det nu tas ett samlat grepp, eftersom ansvaret ligger på flera myndigheter och . Genom en ordentlig upprustning med grundförstärkning så att banan klarar minst en bärighet på , och genom att öppna tvärbanor för trafik, kan mycket gods flyttas från landsväg till järnväg, vilket också framgår av Skogforsks , daterad , Swecos rapport – dragkraften som utvecklar inlandet, daterad samt ÅF:s kompletterande rapport för –Råvarulänken Marknad och Kapacitet, daterad Vi anser att regeringen bör ge samma ansvar för upprustning och nyinvestering i inklusive samtliga tvärbanor som redan har för andra stambanor. Dessa investeringar kan ske i form av en OPS-satsning. Per Åsling (C)