mot · H5024116 · 2018-04-11 00:00:00 — Dessutom tycks socialdemokratiskt styre vara en parameter som vägts högre vid en omlokalisering än det reella behovet av statliga jobb då omlokaliseringen nästan uteslutande gjorts till S-ledda kommuner. anser att det är viktigt att fortsätta omlokaliseringen och säkerställa en fördelning av statliga jobb även utanför storstäder och regioncentrum. Flytta makt från staten till regionerna har länge arbetat för att flytta makt och inflytande närmare människor. En viktig förutsättning är att makt och inflytande flyttas från staten till de folkvalda regionala självstyrelseorganen. vill därför utreda vilka nya områden som flyttas till de folkvalda på regional nivå. Områden som kan vara lämpliga att decentralisera till folkvalda organ är exempelvis ansvaret för regional tillväxt genom beslutanderätt över tillväxtfrågor och EU-program, en större andel av anslagen för infrastruktur och regional översiktsplanering, verktyg att arbeta med frågor som kompetensförsörjning, integrationsåtgärder och innovationsfrågor, delegation av uppgifter som har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet utanför städerna samt stärka det regionala miljöarbetet genom att regionerna kan hantera anslag för miljöåtgärder som t.ex. sanering av mark och medel för skydd av natur. Trygghet i hela landet Ansvaret för att garantera människor säkerhet och trygghet är en av statens viktigaste uppgifter. Tryggheten ska värnas i hela landet, oavsett om du bor på landsbygden, i storstaden eller i något av våra utanförskapsområden. Polisen måste vara närvarande, tillgänglig och synlig för människor i hela landet. På samma sätt ska alla känna en trygghet i att vården och omsorgen ska hålla hög kvalitet och finnas tillgänglig för alla i hela landet. För är det viktigt att alla människor – oavsett ålder, kön eller bostadsort – har rätt till en nära och tillgänglig vård. Rätten till trygghet och att polisen kommer till undsättning när vi behöver det borde vara något av det mest grundläggande i en fungerande rättsstat. Ändå har det blivit alltmer uppenbart att rätten till trygghet villkoras till var i landet man lever. I södra i läns inland, närmare bestämt i , , , , och , finns t.ex. en enda polisbil som patrullerar området. Med tanke på att det motsvarar nästan samma storlek som till ytan blir det svårt, näst intill omöjligt, för polisen att göra sitt jobb. Oavsett var i man bor ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande. vill att poliser ska vara lokalt förankrade och att de som bor i området vet vilka de är. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar i samma tjänst är det lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån det som behövs lokalt. Stulet gods för mycket stora summor försvinner ut ur landet . Det är främst landsbygden som drabbas när bildelar, entreprenad- och jordbruksmaskiner, båtmotorer, handverktyg och robotgräsklippare försvinner. Tullen står handfallen inför utflödet av tjuvgodset eftersom man saknar lagstöd att ingripa. Stölden är ett brott enligt men när godset väl kommer till gränsen är det inte längre ett stöldbrott utan ett häleribrott. Juridiskt har tullen ingen befogenhet att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods. vill att ges de befogenheter som behövs för att stoppa denna utförsel. har även drivit igenom ett tillkännagivande om att införa en brottskod om systematiska stölder för att stärka polisen i arbetet mot de stöldligor som drar igenom svensk landsbygd. Vi väntar fortfarande på att regeringen tar tag i detta tillkännagivande. vill satsa på polisen för att garantera polisens lokala närvaro i samhällen och kvarter, öka antalet arbetade polistimmar, höja de hårt arbetande polisernas löner och skapa förutsättningar för bättre arbetsvillkor och arbetsmiljö. Med nya resurser stärks polisens lokala verksamhet. En polis närmare människorna blir även en pusselbit i kampen mot terrorismen. Vi har därför föreslagit att resurser tillförs för att utbilda och anställa betydligt fler poliser . För att göra polisyrket mer attraktivt har också föreslagit ytterligare resurser till i syfte att höja polisens löner. Det behövs också fler civilanställda. De skulle avlasta polisen i utredningsarbete och med administration, vilket frigör tid för polisen att ytterligare kunna fokusera på brottsbekämpning. vill därför se en satsning på fler civilanställda inom polisen. Jämlik och tillgänglig vård Vårdköerna har ökat dramatiskt sedan nuvarande regering tillträdde, och det är stora regionala skillnader. Ett exempel är nedläggningen av BB i det socialdemokratiskt styrda , vilket fått konsekvensen att kvinnor i glesbygd tvingats föda barn i bilen. På flera platser i landet råder det brist på personal. Vårdpersonalen gör sitt yttersta men är i stort behov av såväl fler kollegor som avlastning med uppgifter som inte i lika hög grad kräver en specifik utbildning. En väg att gå för att få fram fler händer inom vården är att öppna upp för att människor med kortare eller ingen utbildning kan avlasta, primärt undersköterskorna, genom att utföra enklare sysslor som ligger utanför den rent medicinska vården. Genom att återinföra vårdbiträden inom sjukvården skulle dels fler människor kunna hitta sitt första arbete inom vårdsektorn, och dessutom skulle såväl undersköterskor som sjuksköterskor få en välkommen avlastning i sitt dagliga jobb. De kan då få chansen att jobba med det de är utbildade till. Att frigöra vissa sysslor från framför allt undersköterskorna skulle dessutom innebära en mer renodlad yrkesroll för denna grupp och därigenom också höja statusen för yrket. Tillgången till vård är också en fråga som klyver . SKL:s, Kommuner och Landsting, senaste siffror visar på stora regionala skillnader. I får specialistvård inom vårdgarantin, medan det i och Region enbart är drygt 60. Det är en helt oacceptabel skillnad. Huruvida man får rätt vård ska inte vara en fråga om var man bor i landet. Vårdköerna, som legat stilla , har blivit allt längre . En stor del av förklaringen är att regeringen avskaffade Alliansens kömiljard; det är uppenbart att Socialdemokraterna tappat kontakten med vanligt folk. För att vända denna utveckling igen satsar 1 miljard på ökad tillgänglighet i vården i vår vårbudget. Vår tillgänglighetsmiljard innebär att du oavsett var i landet du bor snabbare ska få träffa läkare och snabbare få rätt vård, från första kontakten med vården tills att du påbörjat eller slutfört din behandling. När man är sjuk ska man ha rätt att snabbt träffa en läkare och få den vård man behöver, oavsett var i landet man bor. Då måste den vård som finns närmast människor – primärvården – byggas ut och vi måste få fler läkare att vilja jobba där. Det måste också bli möjligt att driva mindre vårdenheter för att primärvården ska finnas tillgänglig även i de mer glest befolkade delarna av landet. Problemen i primärvården går att lösa. Det visar utvecklingen i , som gått från att bara halva befolkningen haft en fast läkarkontakt till att nästan alla har det . En av de viktigaste förändringarna som gav en stark primärvård handlar om att läkare fått möjlighet att driva egna verksamheter i liten skala. Därför anser att denna vård ska kunna bestå av både större vårdcentraler och mindre mottagningar med bara en läkare och en sjuksköterska. På så sätt kan det bli möjligt för en läkare utan eget kapital att starta egen mottagning med ett mer begränsat åtagande, medan övrig primärvård kan erbjudas på annat sätt. En sådan förändring skulle också öka förutsättningarna för att bedriva vård även i mer glest befolkade delar av landet. Den gröna kolatomen, som finns i våra naturresurser på åkern och i skogen, utgör en oumbärlig byggsten i framtidens hållbara samhälle. Det är viktigt att de rikedomar som finns i naturen också bidrar till att utveckla de samhällen och verksamheter som finns där naturresurserna finns. Detta för att vi ska kunna skapa ett hållbart samhälle i alla dess delar. Många delar av de gröna näringarna står dock inför akuta utmaningar. Det gäller inte minst bönderna, som måste ges större möjlighet att vara konkurrenskraftiga genom sänkta kostnader och enklare regler. Det akuta läget för bönder kräver olika typer av åtgärder, dels åtgärder som ger direkt effekt och dels fortsatta långsiktiga åtgärder för en stärkt konkurrenskraft för det svenska lantbruket. vill stärka lantbrukets konkurrenskraft genom ett bondepaket, med sänkta arbetsgivaravgifter för mjölkbönder, en grön bonus för mer förnybart i traktortanken, ökad återbetalning av dieselskatten samt en indexering av återbetalningen, då den nuvarande återbetalningen äts upp på grund av indexeringen av dieselskatten. Vi vill också att lantbruket inte ska ses som miljöfarlig verksamhet, samt att ny teknik kommer lantbruket till del genom exempelvis att lagstiftningen kring växtförädling förändras så att den bygger på sortens egenskaper i stället för förädlingsmetod. pekar på vikten av att upphandla minst i nivå med svenskt regelverk. delar denna bedömning och tycker, givet den höga svansföring som regeringen haft, att regeringens bedömning att offentlig upphandling bättre bör styra mot och motsvara svenska lagar och ambitioner är alltför passiv. anser att det är viktigt att vara tydlig med att den mat som upphandlas av offentliga konsumenter ska hålla minst svenskt regelverk, detta gäller inte minst statens egna verksamheter där vi tyvärr sett flera exempel på motsatsen. Tillsammans är jorden och skogen gröna guld, och dess produkter leder till klimat- och miljönytta i hela världen. Därför måste landsbygden ha rätt verktyg för att bedriva ett modernt jord- och skogsbruk. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger menar att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi ska tas fram. Vi vill skapa förutsättningar för grön kemi med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, och fasa ut giftiga kemikalier. Vi vill öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av träproduktion i . Vi ser också en utveckling av nya verksamheter kopplat till skogen. Allt från småskalig till Tree hotel i . Uppbyggnaden av Eldrimner har satt fart på utvecklingen av småskalig förädling av mat, och en motsvarande satsning på småskalig förädling av skogens värden skulle kunna skapa nya möjligheter för jobb och tillväxt på landsbygden. Stärk de blåa näringarna med sin stora tillgång på vatten har bra förutsättningar för att öka och utveckla det hållbara vattenbruket och det småskaliga fisket. Ur ett sysselsättningsperspektiv är detta en stor potential för fler arbetstillfällen på den svenska landsbygden vad gäller både odling och produktion och även i förädlingssteget. Det småskaliga svenska skärgårdsfisket är hotat; en del av problematiken handlar om svårigheter att få fiskelicens. är det heller inte möjligt att ta över en fiskelicens vid ett generationsskifte. vill ändra på detta så att fler kan ta över skärgårdsfiske och annat småskaligt fiske som funnits i flera generationsled. Stärk äganderätten och brukanderätten Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger förvaltar och vårdar man också. För är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Engagerade markägare och brukare är det långsiktigt mest hållbara sättet att vårda vår natur. Naturvården förutsätter både att ägande- och brukanderätten värnas och en balans mellan bevarande och brukande. Det är ofta i den betade hagen, den i generationer skötta skogen och ängen där gräset slås som de största naturvärdena och biologiska mångfalden finns. Därför ska tvingande avsättning av skyddsvärd mark eller vatten inte ske om ersättning inte kan betalas ut vid intrångstillfället. Ersättningsmodeller och nationella riktlinjer för tvingande avsättning av jordbruks- och skogsmark samt bildande av vattenskyddsområden behöver ses över och förtydligas. Äganderätten och brukanderätten bör också stärkas i instruktionerna till relevanta myndigheter. Låt inte svensk landsbygd betala för brexit Regelverk på EU-nivå påverkar i hög grad förutsättningarna för svensk landsbygd. Inför den nuvarande programperioden prioriterade Landsbygdsprogrammet, vilket gav stora summor till bl.a. bredbandsutbyggnad under den gångna mandatperioden. diskuteras en ny programperiod efter 2021. vill se en återhållsam EU-budget. Flera nya politiska prioriteringar och brexit betyder att det är viktigare än någonsin att modernisera budgeten och anpassa kostymen till nya verkligheter. Vi vill därför fortsätta effektivisera och modernisera jordbrukspolitiken och strukturfonderna. De behöver i högre utsträckning bidra till miljö- och klimatåtgärder, stärkt konkurrenskraft och utveckling. Men det svenska jordbruket och civilsamhället runt om i landet ska inte straffas för brexit eller för att får rabatt på EU-avgiften. Därför är det beklagligt att statsministern vid ett antal tillfällen pekat ut jordbruket som det område som EU måste skära i. anser i stället att det är viktigt att i förhandlingarna ser till svensk landsbygds bästa, och fokuserar på utveckling av landsbygden och konkurrenskraftigt svenskt lantbruk, inte enbart en minskad EU-budget.