ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021189 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska skapa en studiemiljö som ger elever en stimulerande tillvaro, personlig utveckling och ett socialt utbyte. Förekomsten av droger i skolan skapar istället en otrygg miljö med ökad risk för psykisk och fysisk ohälsa. Bruket av droger i skolan äventyrar elevers studier, och unga riskerar att hamna i utanförskap. Det är oroväckande att användandet av droger blir allt vanligare i skolorna och förstagångsanvändarna blir allt yngre. visade exempelvis att antalet unga som testat narkotika i min egen valkrets, , ökat rejält. 2014 sa var fjärde pojke i tvåan på gymnasiet att de hade testat knark. 2018 var motsvarande siffra . Genom en lag som trädde i kraft har regeringen möjliggjort för polisen att drogtesta ungdomar vid misstanke om missbruk. Det är mycket positivt inte minst då tillgängligheten till droger ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Denna möjlighet borde övervägas att utvidgas till gymnasieskolan då flera ungdomar vittnar om att droger i skolan är vanligt förekommande och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Oavsett omfattning är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Jag anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, till exempel genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan – ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett drogberoende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt. Detta skapar en drogfri skola och ger elever en tidig möjlighet till hjälp.
mot · H6021190 · 2018-11-27 00:00:00 — Full ersättning för rättegångskostnader vid vinst i skattemål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över ersättningsreglerna i skattemål till gagn för rättssäkerheten och tillkännager detta för regeringen. Reglerna för ersättning i skattemål återfinns i skatteförfarandelagens 43 kapitel. Där framgår att den som i ett ärende eller mål har haft kostnader för ombud, biträde, utredning eller annat som denne skäligen har behövt för att tillvarata sin rätt, också har rätt till ersättning om den sökandes yrkanden i ärendet bifalls helt eller delvis. Man kan även få ersättning om frågan är av vikt för rättstillämpningen eller om det finns synnerliga skäl för ersättningen. Bedömningen av vilka kostnader som den sökande skäligen kan ha haft för att tillvarata sina intressen varierar i stor grad från fall till fall. En statlig utredning påvisar att den som helt eller delvis vinner gillande vid rättegång i skattemål, genomsnittligen får av sina ombudskostnader täckta. Resterande får man stå för själv, även när det är staten som genom haft fel från början. Ordningen innebär att man aldrig kan räkna med att få sina ombudskostnader täckta, även när man har rätt. Ytterst innebär det att det i praktiken främst är större företag och människor med ekonomiska resurser som kan ta ett skattemål till domstol och kunna betala för sitt ombud. Många mindre företagare och vanliga medborgare har inte råd att ens vinna i domstol då man inte kan räkna hem kostnaderna som erlagts för att försvara sig. Kostnader som för ett mål ofta hamnar på sexsiffriga belopp. Alla människor ska oavsett ekonomiska resurser kunna försvara sin rätt i skattemål och framför allt vara säkra på att man får sina ombudskostnader täckta i de fall man vinner. Därför behöver regelverket ses över i syfte att förändra i riktning för ett rättssäkrare skatteuttag och skatteprocesser.
mot · H6021192 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den riksdagsledamot, ledamot i landstings- eller regionfullmäktige eller ledamot i kommunfullmäktige som vill lämna sitt ursprungsparti ska bli tvungen att lämna sitt riksdagsämbete eller sitt uppdrag i aktuell fullmäktige och att en ny person ska få möjlighet att träda in hos det parti som berörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lag som hanterar politiska vildar ska införas och tillkännager detta för regeringen. väljs nya ledamöter till riksdag, landstings- och regionfullmäktige samt kommunfullmäktige runt om i landet. De väljs för sitt parti och för sitt engagemang i det partiet står för. Dessvärre har uppstått allt fler tillfällen där ledamöter i riksdag, landstings- och regionfullmäktige samt kommunfullmäktige av olika anledning lämnat sitt parti och mitt i en mandatperiod bytt partitillhörighet. I och med detta så har det ursprungliga partiet mist det mandat som man fått i samband med det ursprungliga valet. I en del fall har det dessutom varit så att en del valt att bli helt partilösa istället för att vara kvar i det ursprungliga partiet eller att byta till annat. De blir så kallade politiska vildar. Det är inte acceptabelt och medför rubbningar i systemet. Dessutom är det ett slag i ansiktet på de väljare som trott sig välja en ledamot som står för vissa värderingar, tillhörande ett visst parti. Istället för att få sitta kvar som vilde eller att gå över till ett annat parti med hjälp av det mandat som tillfallit ett visst parti byggt på valresultatet, borde den ledamot det berör istället med hjälp av lagen bli tvungen att lämna sitt uppdrag och en ny person få möjlighet att träda in som ledamot hos det parti som berörs. Därför bör en lag som hanterar detta införas.
mot · H6021193 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygghetsprövning avseende larm- och brandskydd ska ingå i biståndsprövningar och tillkännager detta för regeringen. genomförs åtskilliga biståndsprövningar för hemtjänst i kommuner. Möjligheten till hjälp i hemmet är mycket uppskattad och medför att många kan bo kvar i sina egna hem längre på ålderns höst. Det kan även innebära att personer som genomgått operationer kan vårdas i sitt hem istället för på sjukhus. Funktionsnedsättningar är heller inte längre något hinder för att fortsätta att bo kvar i sitt hem om man får hjälp med vissa nödvändiga saker. Biståndsprövningarna missar dock en vital del, nämligen larm- och brandskyddet för vårdtagarna. Med en förminskad eller förlorad förmåga att t.ex. uppfatta larmsignaler eller fysiskt kunna ta sig ut ur hemmet som står i brand riskerar vi att flera bränder får dödliga utgångar. En nyopererad och sängbunden person kan omöjligen ta sig ut på egen hand. En äldre person som förlorat hörseln kan svårligen upptäcka om ett brandlarm börjar låta i lägenheten. lämnade utredningen mig! Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen sitt arbete till regeringen, men ännu har ingen proposition lagts på bord. Min förhoppning är att larm- och brandskyddsfrågorna för våra äldre tas under övervägande vid biståndsbedömningarna för hemtjänst. Räddningstjänsterna arbetar med att förebygga bränder och öka brandsäkerheten hemma hos invånarna. Om man lät räddningstjänsten genomföra larm- och brandskyddsbedömningar vid biståndsprövningen så skulle tryggheten öka för många personer.
mot · H6021194 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna kring utbetalning för kostnader för tolk i syfte att öka medfinansieringsgraden för den som anser sig vara i behov av tolk, och detta tillkännager för regeringen. Kostnaderna för tolkning inom hälso- och sjukvården, , våra statliga myndigheter och inom rättsväsendet har ökat drastiskt . Förvaltningslagens 8 § fastslår att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Kostnaderna för tolk betalas av allmänna medel. betalde ut för tolkkostnader. Arbetsförmedlingen uppger att de utbetalat ca . Även andra myndigheter som t.ex. , , , m.fl. använder sig av tolkar i sin verksamhet. Det är inte orimligt att förvänta sig att kostnaderna för tolkar, med anledning av flyktingkris, kommer att öka väsentligt framöver. Rätten till tolk är en grundläggande rättighet för att en individ på bästa sätt skall kunna vara en del av samhället. En patient måste t.ex. förstå vad en läkare eller sjuksköterska säger, en misstänkt måste förstå de anklagelser som riktas mot densamme och myndighetspersonal måste kunna avge beslut som berörd klient förstår. Många anser nog också att detta förfarande är riktigt. Frågan är dock när kostnaderna för tolk endast bör åläggas det allmänna? Få kan argumentera mot att en nyanländ flykting är i stort behov av tolk och att det allmänna bör ta kostnaden. Men hur är det med en person som varit i i kanske tre, eller under ? Är det då fortfarande rimligt att skattemedel bekostar hela kostnaden för tolk? Kostnaden för anlitande av tolk bör i större utsträckning åläggas den enskilde om denne haft möjlighet och skälig tid på sig att lära sig det svenska språket. Detta medför såväl ett större incitament för personen att skyndsamt lära sig svenska som att statens tolkkostnader kan begränsas. Rätten till tolk bör fortsatt vara en grundläggande rättighet, men det är orimligt att den rättigheten inte begränsas till dem som är i faktiskt behov av hjälp eller inte har möjlighet att påverka sin egen situation i syfte att minimera behovet av tolk. Genom ökade incitament att lära sig svenska och därmed klara sig utan tolk vinner såväl individen som samhället.
mot · H6021195 · 2018-11-27 00:00:00 — Utökat samarbete avseende utrikesrepresentation ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och avseende ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. har över hundra utlandsmyndigheter som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de vår utrikesrepresentation. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa stater har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har liknande upplägg för sina utrikesrepresentationer. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså, och flertalet gånger har länderna arbetat tillsammans inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Med bakgrund av detta torde ett utökat samarbete mellan ländernas utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet är att visa att de nordiska länderna har mycket gemensamt, men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och jämfört med och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med utrikesrepresentationer samt minska kostnaderna för administration, servicetjänster och liknande.
mot · H6021196 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetspolitisk handlingsfrihet och ett eventuellt medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Den rödgröna regeringen deklarerade tydligt under föregående mandatperiod att ett svenskt medlemskap i inte är aktuellt. Likt är vårt grannland också militärt alliansfritt. Den finska regeringen har dock valt att hålla dörren till ett medlemskap i öppen. huvudsakliga anledning till detta är att den allt aggressivare ryska regimen ska ha någonting att förlora på att provocera och testa den finländska försvarsförmågan. Regeringen i har insett att Putins regim är beredd att rita om karta med våld och därför får inga optioner som stärker den egna försvarsförmågan avfärdas. Hälften av partierna i riksdag är positivt inställda till ett svenskt medlemskap i . Regeringen har dock motsatt sig detta. befinner sig i ett mycket allvarligt läge då har stärkt sin militära förmåga och inte tvekar att använda den. I en sådan situation bör ett mått av handlingsfrihet finnas i utformandet av den svenska säkerhetspolitiken och säkerhetspolitiska samarbeten. Denna handlingsfrihet bör inkludera ett eventuellt medlemskap i .
mot · H6021197 · 2018-11-27 00:00:00 — Förhindra att stulna bilar, och husbilar lämnar landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre kontroll vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör få i uppdrag att ta fram förslag på hur stulna bilar, och husbilar ska förhindras att lämna landet och tillkännager detta för regeringen. Bilstölderna i har minskat med , men fortfarande stjäls tiotusentals bilar och även och husbilar . Tendensen är också att alltfler stulna fordon försvinner ut ur landet. 1997 hittades alla bilar utom , 2010–2012 var det som aldrig återfanns, dvs. nästan en fördubbling. Det behövs bättre kontroll vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas. Det behövs en utredning som får i uppdrag att ta fram förslag på hur detta kan ske.
mot · H6021199 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att donatorns lagliga rätt till anonymitet bör skyddas och tillkännager detta för regeringen. Enligt den svenska lagstiftningen har hetero- och homosexuella par som är sambo, gifta eller har ingått partnerskap rätt till assisterad befruktning och insemination vid svenska sjukhus. har ensamstående kvinnor som nekats rätt till insemination vid svenska sjukhus tvingats åka till andra länder. Glädjande nog omfattas nu även ensamstående av denna lagstiftning . Ofta nämns barnens rätt till två föräldrar som en av anledningarna till att man inte vill ge rätt till ensamstående kvinnor i att få inseminera på svenska sjukhus. Dock tillåter vi att ensamstående får adoptera. Vid adoption finns inga lagliga möjligheter att spåra sina biologiska föräldrar till skillnad mot det lagförslag om insemination för ensamstående som lagstiftades om förra året. Jag har tidigare lyft frågan kring donatorns anonymitet då det kan bli problematiskt om donatorn söks upp av barnet när det är vuxet. Lagen säger att information om donatorn ska sparas och att den ansvarige för inseminationen har skyldighet att lämna ut uppgifterna. Det är inte alla som vill bli föräldrar eller bli funna senare i livet och bristen på anonymitet skulle kunna leda till minskat antal . Genom lagstiftning skulle man kunna lösa donatorns rätt till anonymitet genom att inte lämna ut register.
mot · H6021200 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker bör tillåtas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till ett pilotlän för gårdsförsäljning och tillkännager detta för regeringen. Bryggeritraditionen har en lång kulturell bakgrund i . inrättades bryggeriskrået och produktionen var småskalig och lokal. har den småskaliga bryggerikulturen nästan dött ut till förmån för den mer storskaliga och industrialiserade processen. har dock trenden med storskalighet bytts ut till en småskalig sådan och glädjande ser vi hur småskaligheten och mikrobryggerierna återigen växer fram i . Dryckeskulturen i har ändrats genom historien och ser produktionen och kulturen av alkoholhaltiga drycker helt annorlunda ut . odlar och producerar vi vin igen och de småskaliga mikrobryggerierna växer fram. Detta bidrar till kunskap och intresse om dryckeskultur och bidrar till fler företag i . har inte haft den gårdsturism kopplad till mat och dryck som är vanlig i andra delar av världen men har de bästa förutsättningar för att kunna få. Besöksnäringen i växer och skulle kunna utvecklas mer . Att koppla samman turism och produktion är en möjlighet och tillgång för inte minst svensk landsbygd. Tyvärr behandlar vi dryckesproducenter styvmoderligt i och det finns en rädsla för att släppa på Systembolagets monopol av försäljning av alkoholhaltiga drycker. Att lätta lite på de mycket snäva reglerna om gårdsförsäljning skulle gynna turismen och företagare. Att tillåta gårdsförsäljning kommer inte göra svensken försupen utan snarare öka kunskapen om alkohol och dryck. Genom att börja i mindre skala och testa gårdsförsäljning i ett län skulle staten kunna övervaka och utvärdera gårdsförsäljningens konsekvenser i samhället. Ett län som ligger mitt i och är relativt litet är och det skulle kunna vara ett bra län att genomföra en pilotstudie på. har redan flera etablerade mikrobryggerier med sortiment på Systembolaget. Länet har inga vingårdar även om förutsättningarna för vinproduktion finns. Då etablerade bryggerier finns skulle vara enkelt att introducera för gårdsförsäljning kopplat till turism och näringslivsutveckling.
mot · H6021201 · 2018-11-27 00:00:00 — Nationell jourtelefon till för barn och unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn ska ha tillgång till ett nationellt journummer till där de snabbt kan få råd och hjälp, och detta tillkännager för regeringen. Vi får aldrig sluta sträva efter att täta skyddsnäten runt våra barn och unga. Vi måste ha en gemensam nollvision mot att barn faller mellan stolarna, glöms och göms bort. Tyvärr är dagens socialtjänsts tillgänglighet inte alls anpassad efter behoven. Vi måste säkerställa en tillgänglighet , alla tider i alla delar av landet. Som det ser ut håller man oftast bara öppet mellan –16 på vardagar medan den ordinarie verksamheten är stängt och samt minskning av personal (förutom socialjouren som har begränsade resurser). Vid dessa tider sker det mesta eländet och behovet av stöd och insatser ökar. Det råder också oacceptabla skillnader mellan kommunerna i . Socialtjänstlagen är inte lika för alla. Det duger inte. Alla vuxna som möter barn och unga i utsatta situationer måste ha förmåga att fullt ut förstå att barn som växer upp med bristande föräldraskap, inte alltid vill, vågar eller klarar av att uttrycka sitt behov av hjälp. Ett exempel på en period då håller stängt är julen. Detta är en högtid där de flesta barn ser fram emot julefrid med gran, julklappar och mys med familjen. vet vi att detta är då många barn far illa och som i stället för glädje och förväntningar har en klump i magen av oro och rädsla. Kopparklint (M)
mot · H6021202 · 2018-11-27 00:00:00 — Skyddsnät för brottsutsatta barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerställda rutiner när det kommer in patienter som utsatts för våld i nära relation och det finns hemmavarande barn samt tillkännager detta för regeringen. Vi måste kunna garantera att alla barn som växer upp under otrygga omständigheter upptäcks och får hjälp . Det kräver mod att våga ställa obekväma frågor, det kräver att samhället tar sig tid att undersöka om det finns barn i olika riskmiljöer, som riskerar att fara illa. Hälso- och sjukvården har trots allt samma skyldighet som polisen att rapportera misstanke om att ett barn far illa till men vad händer om de inte tar sitt ansvar eller blundar för problemen? Hur säkerställs det att första linjens personal inom sjukvården gör en orosanmälan när de kommer i kontakt med eller får vetskap om att det finns minderåriga barn med i bilden och som är anhöriga till föräldrar som blivit utsatta för våld i nära relation. är det godtyckligt inom landets olika landsting att ha säkerställda rutiner för att ställa frågan om det finns barn med i bilden och därefter följa upp med en orosanmälan enligt SOL paragraf 14, när det kommer in personer som blivit utsatta för våld i hemmet, finns inte överallt. Det finns statistik på hur många kvinnor som kommer i kontakt med vården på grund av våld i nära relation. Det går också att ta fram statistik på hur många av dem som har hemmavarande barn . Om man jämför dessa siffror med varandra och ser på hur många orosanmälningar som inkommit till , kan man enkelt misstänka att det finns ett mörkertal på barn som kan misstänkas fara illa för att de lever under destruktiva hemförhållanden. Kopparklint (M)
mot · H6021203 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av förtydliganden i lagen om elektronisk kommunikation syftande till att alarmeringstjänst ska tillåtas positionera hjälpsökandes mobiltelefoner per automatik och tillkännager detta för regeringen. I värnas den personliga integriteten högt i många sammanhang, ofta av goda skäl. Sekretessbelagda uppgifter kan inte utan vidare delas mellan myndigheter eller andra offentliga aktörer. Denna princip balanseras ibland mot behov och nytta. Ett exempel där man lättar på sekretessen mellan myndigheter är vid samarbete för att bekämpa grov organiserad brottslighet. Ett annat exempel är i ”barnahus” där polis, socialtjänst och vården delar information för att på bästa sätt hjälpa barn som far illa. På motsvarande sätt borde sekretessbelagda uppgifter kunna delas mellan de hjälporgan som bistår en nödställd person. Det är därför glädjande att har ställt sig bakom behovet av en översyn av sekretessreglerna, men det behövs även andra insatser för att en nödställd ska kunna få bästa möjliga hjälp. Även hinder för automatisk informationsdelning mellan den nödställde och SOS Alarm kan leda till att möjligheterna att hjälpa begränsas. En sådan del är positionering av mobiltelefoner. I en nödsituation kan den hjälpsökandes mobiltelefon positioneras ungefärligt med hjälp av närmast belägna mobilmast. Den möjliga yta som den nödställda kan befinna sig på, kan vara så stor som flera kvadratkilometer. Därför måste den hjälpsökande kunna förklara utförligt var han eller hon befinner sig för att kunna nås av hjälp. Situationen skiljer sig från då någon ringer från fast telefon. Då kan SOS-operatören få den exakta adressen automatiskt och . När det gäller hjälpsökande som ringer från smarta mobiltelefoner, skulle positioneringen kunna ske snabbt och mer exakt. Tekniken finns, men gällande lagstiftning är oklar när det gäller situationer då den hjälpsökande inte uttryckligen godkänner positionering med hjälp av funktionerna i den smarta telefonen. Sådant godkännande är inte alltid möjligt, exempelvis om den hjälpsökande är mycket allvarligt skadad. Bakgrunden är ett EU-direktiv kring elektronisk kommunikation som flera andra EU-länder har valt att tolka annorlunda. I de länderna skickas mobiltelefonens exakta position automatiskt till larmoperatören, som nästan kan börja rikta fokus på vad det är som har hänt och larma ut rätt resurser, i stället för att lägga tid på att positionera inringaren. Positionering kan ta dyrbar tid i anspråk vid tillbud på sjöar, i skogar, i skärgård eller vid trafikolyckor längs med vägar som går långa avsnitt utan att passera orter eller andra landmärken. Regeringen bör därför se över lagstiftningen i syfte att förtydliga den, så att automatisk positionering kan ske utan uttryckligt medgivande.