mot · H6022779 · 2018-11-30 00:00:00 — Vi behöver se till att vi kan klimatförbättra de hus som redan finns och för det behöver vi ställa krav på hur mycket energi de faktiskt får dra. Minimikrav på byggnaders miljöbelastning som utgår från ett livscykelperspektiv ska införas. Som ett led i detta bör klimatdeklarationer av nya byggnader införas enligt av framtaget förslag. Ett nationellt mål ska införas om att minst hälften av alla byggnader ska byggas med trästomme. beräknad energiåtgång också är den verkliga efter att en byggnad uppförts. Införa energikrav på det befintliga byggnadsbeståndet och utreda hur åtgärderna för att nå kraven bäst finansieras. Ett system där fastighetsägare ges möjlighet att avsätta medel för framtida renoveringar i en skattefri underhållsfond ska införas. Genom att ha möjlighet att avsätta medel för framtida renoveringar i en skattefri underhållsfond uppmuntras fastighetsägare till ett sparande som bidrar till en större andel eget kapital vid renoveringstillfället. Detta bidrar till minskad energiåtgång och minskad negativ klimatpåverkan. Fonden skapar bättre förutsättningar för en renovering men ger inget incitament för att energieffektivisera. Utreda effekterna av och vilka ekonomisk styrmedel som skulle leda till en högre grad återanvändning av byggmaterial vid byggnation. Kommuner ska ges möjlighet att införa s.k. transportplaner. Det ger ökad möjlighet för kommuner att strukturerat planera för minskad negativ klimatpåverkan. Hellre parker än parkeringar vill verka för att det moderna och hållbara samhället nyttjar mark på gator, torg och parkeringar mer modernt och resurseffektivt. Täta städer underlättar för människor att använda hållbara transporter i sitt vardagsliv. Människor och grönska ska prioriteras framför bilar. Grönskande städer är levande städer När städerna växer behöver planering och insatser för stadsgrönska och ekosystemtjänster prioriteras. Grönska i städer bidrar till bättre luftkvalitet och ett mer behagligt mikroklimat, kyler av och balanserar vattenflöden samt bidrar till människors välmående och hälsa. har i regering inrättat ett statligt stöd för investeringar i städernas grönska och ekosystemtjänster. Alla städer, stora som små, har grönområden som kan utvecklas, skyddas eller iordningställas. Genom att i den övergripande samhällsplaneringen upprätta en grönstrukturplan kan kommunerna sedan på ett tydligt sätt ställa krav på grönytefaktor i byggprojekt. Planera för mänskliga möten Den offentliga miljön kring gator och torg ska underlätta och stimulera till möten och upplevelser. vill bidra till att fler människor ges möjlighet att tillbringa utomhus. Möjligheter att mötas, utöva och uppleva kultur får inte glömmas bort vid nyproduktion av bostäder. Befintliga platser för kultur bör värnas och utvecklas. vill ha ett levande park-, gatu- och kulturliv där alla kan ha tillgång till kulturmötesplatser i det offentliga stadsrummet. Skolor, kulturbyggnader och andra offentliga byggnader bör ha särskilt hög arkitektonisk kvalitet. Samhällsplanering för bostadsbyggnation i täta stadsområden möter ofta utmaningar och bekymmer när det gäller lagkrav på tillgång till parkeringar. Parkeringsproblematiken blir också en del i kalkylen som påverkar själva byggprojektet eftersom det handlar om tillgång till markyta och kostnad. Risken är stor att miljökraven i stora byggprojekt sänks för att klara kostnader för byggnation av parkeringar. Stödet för grönare städer ska utvecklas så att det bidrar till att bibehålla och stärka ekosystemtjänster. Alla kommuner ska ha upprättat en plan för att arbeta med ekosystemtjänster i planering. Lagstiftningen ska anpassas för att underlätta för kommuner att ställa krav på kompensation av grönstruktur (naturvärden och rekreationsvärden) när oexploaterad mark tas i anspråk för bebyggelse eller infrastruktur. Investeringar i cykelinfrastruktur, spårvägar och annan kapacitetsstark kollektivtrafik ska fortsätta genom stadsmiljöavtalen. Kostnaderna för parkering ska belasta den som använder parkeringsplatsen och inte belasta hyror, boendeavgifter eller det allmänna. Staten inte ska kräva att kommuner bygger parkeringsplatser i samband med nybyggnation. PBL måste ändras så att det tydligt framgår att kommuner ska jobba med mobilitet, inte bara biltrafik.