mot · H5024116 · 2018-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop Landsbygden för framåt! Landsbygden har mycket att erbjuda . Råvaror som hela landet behöver i den hållbara omställningen, lägre levnadsomkostnader, en attraktiv boendemiljö och närhet till naturen. Den tekniska utvecklingen har också medfört att utbudet av produkter och tjänster och möjligheten att starta och driva företag är större på den svenska landsbygden än , men den tekniska utvecklingen måste fortsätta. Människor på den svenska landsbygden är ofta föregångare när det gäller att testa nya kreativa idéer för sin hembygds utveckling. Det är viktigt att ta till vara det entreprenörskap, den kreativitet och den innovationskraft som finns på landsbygden, med dess olika möjligheter och utmaningar. Landsbygden för framåt! Underlätta för jobb och företagande Minskat regelkrångel för landsbygdsföretagare Möjlighet att bo, leva och verka på landsbygden Koppla upp hela landet Bättre vägar och järnvägar Mer makt åt landsbygden Omlokalisering av statliga myndigheter Flytta makt från staten till regionerna Trygghet i hela landet Jämlik och tillgänglig vård Stärk de blåa näringarna Stärk äganderätten och brukanderätten Låt inte svensk landsbygd betala för brexit ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort bygglovskravet för fler näringsverksamheter på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvalda myndigheter får i uppdrag att utveckla arbetsmetoder i linje med Rättviksmodellen för ökad dialog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta kompetensförsörjningen på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta byggnation på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett decentraliserat strandskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringar i enskilda avlopp ska ha fokus på miljönytta och kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta digitalisering och bredbandsutbyggnad på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka infrastrukturen i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionalisera intäkterna från fastighetsskatten på bl.a. vindkraft och vattenkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att decentralisera ansvar och arbetsuppgifter på statlig nivå till folkvalda regionala parlament och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt omlokalisering av statliga jobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en närvarande polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta krafttag mot brott på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för jämlik och tillgänglig vård i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla primärvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt konkurrenskraft i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphandla i enlighet med svenskt regelverk i statens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för skogsnäringens utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra och utveckla hållbara fiskodlingar och småskaligt kustnära fiskeföretagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna utveckling av landsbygder och ett konkurrenskraftigt svenskt lantbruk i EU:s budgetförhandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka ägande- och brukanderätten och tillkännager detta för regeringen. För är en modern landsbygd och en levande stad inte varandras motsatser, snarare varandras förutsättningar. Men tyvärr pågår det en klyvning av . En klyvning mellan städer och landsbygd. Mellan dem med hopp och framtidstro – och dem som saknar det. Det handlar om tillgång till vård, trygghet och förutsättningar för jobb och tillväxt där vi ser stora regionala skillnader i . Vi ser det också på vissa mindre orter där industrin eller bruket lagt ned och lämnat efter sig arbetslöshet, stängda butiker och avfolkning. När allt går utan vare sig arbete eller varaktig bostad, kommer många slutligen att känna sig svikna av samhället och kanske till och med vända sig mot det. deltog aktivt i den parlamentariska landsbygdskommitténs arbete, och anser att de 75 förslag som lades fram av en nära nog enig kommitté tillsammans utgör en god bas för landsbygdspolitiken framöver. ställer sig bakom det övergripande långsiktiga mål som regeringen föreslår att besluta om, men oroas över att flera delar av utredningens förslag antingen inte genomförs eller skjuts . Goda intentioner räcker inte, utan det som behövs är konkret handling. För att dölja en tämligen handlingsfattig proposition presenterade regeringen en s.k. landsbygdssatsning. En del av de förslag som lyftes fram är redan genomförda åtgärder i tidigare års budgetar, andra är satsningar som ter sig små i jämförelse med de kostnadsökningar som regeringen infört . tycker det är beklagligt att regeringen i stället för att göra de reformer som verkligen behövs – såsom sänkta kostnader, mindre krångel och mer självbestämmande – lappar och lagar med diverse satsningar. För att bryta utanförskap och skapa likvärdiga möjligheter för alla i hela landet krävs en närodlad politik för självbestämmande, ett starkt civilsamhälle och bra företagsklimat. landsbygd behöver reformer för mer företagande, mer frihet och mer lokal makt. vill att landsbygder inte bara ska överleva utan utvecklas. Landsbygden för framåt! Underlätta för jobb och företagande De små och medelstora företagen är viktiga för landsbygdernas utveckling och tillväxt, inte minst på landsbygden och i glesbygden. De skapar nya jobb, viktiga intäkter till kommunernas välfärd och skapar också ett mindre sårbart näringsliv. Regelkrångel och byråkrati leder till att lusten och möjligheterna att utveckla de platser där man lever och verkar begränsas. Därför är en viktig uppgift för politiken att säkerställa att regelverk är enkla och förutsägbara och att processer och beslut är effektiva och tydliga. Att minimera regler och byråkrati ska vara en ledstjärna i politiska beslut på alla nivåer, och i alla myndigheters arbete. Minskat regelkrångel för landsbygdsföretagare Besöksnäringen är en viktig jobbskapare på landsbygden. Åtgärder som kan gynna tillväxt för besöksnäringen, såsom kostnadsminskningar samt lägre kostnader för att starta företag och anställa är därför av hög prioritet för . finns ett antal mindre producenter av alkoholhaltiga drycker som tar emot besökare, men deras verksamhet begränsas av att de inte får sälja sina produkter direkt till kund. Precis som det är tillåtet att sälja lokalt producerade ostar och korvar på en gård borde det vara tillåtet att sälja egenproducerat öl och vin till gårdens besökare. Det vill vi möjliggöra utan att för den skull äventyra det svenska detaljhandelsmonopolet för alkohol. Genom en mindre fyrkantig lagstiftning är det möjligt att locka fler besökare till den svenska landsbygden och skapa förutsättningar för fler jobb och företag. Vi vill därför att gårdsförsäljning av öl och vin tillåts i , vilket skulle ge en växande bransch möjligheter att utvecklas ännu mer. I ett första steg bör en modell för gårdsförsäljning av vissa alkoholhaltiga drycker utredas för att i nästa steg kunna testas i ett antal utvalda försökslän för att säkerställa att modellen är kompatibel med . Vi vill också se en bredare liberalisering av regelverk för landsbygdens företag. Det är viktigt att företagslokaler på landsbygden undantas från kravet på bygglov vid uppförande av t.ex. gårdsbutiker och lokaler för bed and breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till lantbruksverksamhet, men då många gårdar diversifierar sin verksamhet till flera grenar så bör detta undantag utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. Minskat regelkrångel gäller också en annan växande bransch på landsbygden. Vi vill därför underlätta för hästföretagande, bl.a. genom att det ska vara lättare att få bygglov för ett stall eller ridhus samt att hästen likställs med andra djurslag vid exempelvis strandskydd. ser positivt på förslag att införa en servicegaranti för små och medelstora företag. Vi beklagar att regeringen inte tydligare i sin proposition bejakar utredningens förslag. menar att en av de viktigaste åtgärderna för landsbygdens utveckling handlar om att säkerställa att myndigheters bemötande och agerande inte stoppar upp utvecklingen för landsbygdens företagare. I flera delar av landet har kommuner implementerat ”Rättviksmodellen” som baserar sig på en dialogbaserad tillstånds- och tillsynshandläggning från kommunens tjänstemän. vill att utvalda myndigheter får i uppdrag att utveckla arbetsmetoder i linje med Rättviksmodellen för ökad dialog mellan företag och tjänstemän. föreslår i sitt näringslivspaket en avskrivning av studieskulder för de som flyttar tillbaka till 23 särskilt utsatta kommuner, vilket regeringen inte gör en bedömning av i sin proposition. ser detta som en viktig åtgärd för att underlätta kompetensförsörjning på landsbygden och i glesbygd. I syfte att göra det enklare att rekrytera utbildade människor till viktiga yrken i alla landets kommuner föreslår att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . Det skulle underlätta för den som vill flytta tillbaka hem efter avslutad examen och ge bättre förutsättningar till kompetensförsörjning på landsbygden. breddar dock utredningens förslag till att gälla hela stödområde A exklusive och . En annan angelägen åtgärd för att möta lärarbristen på landsbygden är att införa nya möjligheter till dispens från krav på lärarlegitimation. Det gör att pensionerade lärare och andra verksamma med kompetens men som saknar lärarlegitimation kan arbeta i skolan. är en av de utbildningsformer i som fungerat bäst för att ge personer möjlighet till nya, specialiserade yrkeskarriärer. Genom sin nära koppling till näringslivet har goda möjligheter att anpassa sig efter den regionala arbetsmarknaden och de behov som det lokala näringslivet efterfrågar. finns över hela landet, men tyvärr finns det en tendens till centralisering runt de stora städerna. vill därför se en satsning på . En ytterligare utökning av antalet platser gör det möjligt för ännu fler att få tillgång till en yrkesutbildning i sitt närområde. Vi vill avskaffa onödiga regleringar och göra det enklare att läsa skräddarsydda preparandutbildningar och baskurser på . På det sättet kan fler bli behöriga till utbildningar. Dessutom vill vi tillåta kortare påbyggnadsutbildningar för personer som redan har en högskoleexamen. föreslår dessutom att ska få längre tillstånd, för att kunna verka mer långsiktigt. Huvudregeln bör vara tillstånd för tre, i stället för dagens två, utbildningsomgångar. vill införa ett system med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter för att skapa likvärdiga villkor att bedriva företag i hela landet. Nedsatta arbetsgivaravgifter inom det föreslagna stödområdet skapar bättre förutsättningar att driva företag i glesbygd och attraherar fler att bosätta sig i dessa bygder. Företag har pekat ut en sänkning av den höga kostnaden för att anställa som den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra företagsklimatet. Genom regionalt differentierade arbetsgivaravgifter skapas ett obyråkratiskt och enkelt sätt att förbättra företagsklimatet i delar av som har stora utmaningar med bl.a. demografi. ser att det är av största vikt att sänka kostnaderna för alla företagare för att anställa, och föreslår därför ett antal åtgärder för att underlätta för företagare att hitta rätt kompetens och kunna anställa. Möjlighet att bo, leva och verka på landsbygden Bristen på bostäder hindrar människor att förverkliga drömmar. Utan bostad, inget jobb, inga studier och ingen frihet att själv bestämma. Av landets 290 kommuner är det 240 stycken som uppger att det råder brist på bostäder. Många vill bygga men kan inte. För att få fart på bostadsbyggandet krävs färre regleringar, framför allt på landsbygden. Principen utanför detaljplanelagt område borde vara att det som inte uttryckligen är förbjudet ska vara tillåtet. Det handlar om regelförenklingar som exempelvis gör det enklare att ändra i gällande detaljplaner och gör det möjligt att bygga i områden utan detaljplaner, som prövats framgångsrikt i . På den svenska landsbygden finns många attraktiva platser att bygga på utan att förstöra naturvärden, men de hindras av ett stelbent strandskydd. föreslår att dagens strandskydd kraftigt reformeras och att kommunerna får bestämma själva över strandskyddet, med undantag för vissa speciellt utpekade skyddsområden. Reglerna behöver en bättre balans mellan, å ena sidan, hänsyn till bevarande av viktiga naturvärden och allmänhetens tillgång till strandområden och, å andra sidan, att fler människor får möjlighet att bo på landsbygden. Vi kan också tillgängliggöra mer mark för byggande genom att se över riksintressena. Nästan hälften av all mark i räknas som någon form av riksintresse, vilket medför att det är svårt att bygga i många delar av landet. Riksintressena behöver därför vara tydligt definierade, och det måste vara möjligt att väga in andra intressen, t.ex. bostadsbyggande. Lantmäteriets verksamhet är central för att hela landet ska kunna växa. Tyvärr brister den servicen . Lantmäteriet lägger ned kontor, och handläggningstiderna är långa. För att effektivisera Lantmäteriet bör delar av verksamheten öppnas upp för privata aktörer. vill även se att de statliga kreditgarantierna utnyttjas bättre och tydligare fokuseras för att underlätta byggande på landsbygden. Det behövs förbättrade ekonomiska villkor att låna upp kapital för att bygga där människor vill bo. Regelverk ska också gynna kreditgivning till dem som har kreditvärdighet och vill bygga sin bostad på landsbygden, trots att en sådan bostad inledningsvis kan tappa i värde. För att säkerställa att vi får mest miljönytta för både statens och enskildas pengar vill införa en liknande modell som har. Det innebär att fastigheter som ligger längre än från vatten och som inte ligger i ett grundvattenområde kan uppgradera sitt avloppsvattensystem i samband med annan renovering. Den finska modellen innebär också att man inför och förtydligar möjligheten till rimlighetsbedömningar. Dessa bedömningar ska ta hänsyn till faktisk miljöpåverkan och kostnaden för åtgärden. Kommuner ska kunna bevilja undantag för fastigheter i taget, t.ex. om mängden avloppsvatten är liten eller kostnaderna blir alltför höga. Koppla upp hela landet En välfungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling, ekonomisk tillväxt och fler möjligheter att bo och jobba i hela landet. har en väl utbyggd it-infrastruktur, men måste göra mer för att realisera digitaliseringens fulla potential. E-hälsa och välfärdsteknologi används fortfarande i förhållandevis begränsad skala i men utgör en stor potential för de som bor på landsbygden. Det främsta skälet är den stora variationen av journalsystem och dokumentation som används i landsting, kommuner och av privata vårdgivare. föreslår en nationell överenskommelse mellan staten och samtliga kommuner, landsting och privata aktörer, om att ansluta sig till en gemensam plattform och standard. har en nedmontering av det gamla statliga telefonikopparnätet accelererat, något som påverkar tillgången på telefoni- och bredbandstjänster. Detta slår hårdast mot landsbygden där alternativen till en fast förbindelse, t.ex. ett fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet, inte finns eller är alltför kostsamma. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till en fungerande kommunikation anser att den aktör som distribuerar telefoni- och bredbandstjänster inte ska tillåtas avbryta den, om det inte finns en fullgod ersättning till en rimlig kostnad på plats. Utöver ökade resurser för bredbandsutbyggnad krävs andra insatser för att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband. En sådan är att öka samkanalisationen av kablar i marken. När bredbandsinfrastruktur samförläggs med annan infrastruktur, t.ex. vid bygge av vägar eller dragning av elkablar, bör detta ske för att byggande av samhällsinfrastruktur ska bli så kostnadseffektiv som möjligt. Ett exempel är att myndigheter som och bör ges instruktion i regleringsbrev om att alla som önskar ska få lägga bredband i deras väg- eller nätområde och att berörda myndigheter ska förverkliga det. Myndigheterna får sedan räkna av sin extrakostnad för detta via pengar som kommer från det generella anslaget för en ökad bredbandsutbyggnad. Dessutom bör ges i uppdrag att undersöka om elnätsmonopolen kan åläggas att också dra bredbandsfiber eller motsvarande lösning när elnätsinfrastruktur förnyas. föreslår i sin utredning att regeringen ska utreda hur den digitala infrastrukturen ska ordnas som ett femte transportslag vid sidan om väg, sjöfart, järnväg och flyg efter 2025. Regeringen berör inte detta i sin bedömning, men ser att detta är en viktig del i att få en såväl praktisk som attitydmässig långsiktighet i den digitala infrastrukturen. Bättre vägar och järnvägar En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Att med modern infrastruktur knyta samman är av största vikt för att hela landet ska ges möjligheter att växa. Infrastrukturanslagen måste öka och ska fördelas mer rättvist i hela landet. Ett exempel på detta vore att prioritera våra regionala järnvägar. Inte minst norra näringsliv har ett behov av en fungerande och effektiv infrastruktur för såväl gods som människor. Trots stora avstånd och glesbefolkade län har norra en viktig roll i svensk export som måste vårdas och vässas. Skogen, malmen och stålet är viktiga exportvaror som utgör en avsevärd del av ekonomi. Den norra delen av landet, med sina rika naturresurser, bidrar stort till denna utveckling. En viktig förutsättning för export är fungerande transporter. Där fyller ett färdigställande av Norrbotniabanan en viktig funktion. De enskilda vägarna är en viktig del i en fungerande infrastruktur på landsbygden. Det är de enskilda vägarna som möjliggör att 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. De enskilda vägarna måste ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av 74-tonslastbilar på de svenska vägnäten, till förmån bl.a. för en väl fungerande konkurrenssituation för svensk skogsindustri och för övriga råvarutransporter. Det är viktigt att staten även fortsatt tar ett ansvar för att de enskilda vägarna främjas. För att flera viktiga infrastruktursatsningar ska kunna realiseras måste vi öppna upp för nya former av finansieringsmetoder. Infrastrukturinvesteringar behöver ett ökat inslag av offentlig-privat samverkan (OPS). OPS innebär att en form av offentlig upphandling tillämpas där ett privat företag eller konsortium kan tilldelas uppdraget att finansiera, bygga och driva en offentlig nyttighet, som t.ex. en bansträckning på järnvägen eller en motorväg. För att tillföra mer kapital till infrastruktur och påskynda arbetet och för en säker och tillförlitlig infrastruktur i hela landet bör ges i uppdrag att utreda 10–15 lämpliga infrastrukturprojekt för offentlig-privat samverkan. Detta skulle exempelvis kunna handla om byggnation av Norrbotniabanan eller upprustning av . På många ställen i landet är bilen eller flyget en nödvändig förutsättning för att kunna bo och arbeta. En omställning med mer förnybart och mindre fossilt i transportsektorn är centralt för att nå våra miljömål. För är det inte bilen eller flyget som är det stora miljöproblemet, utan de fossila drivmedel som fortfarande i hög utsträckning driver dem. I stället för att likt regeringen beskatta långa avstånd genom kilometerskatt eller flygskatt utan någon större miljöstyrande effekt, så måste politiken fasa ut de fossila drivmedlen och ersätta dem med såväl effektivisering som elektrifiering och hållbara biodrivmedel. Mer makt åt landsbygden En bärande värdering i arbete är tron på människans vilja och förmåga att ta ansvar för sig själv och för andra. Principen ska vara att beslut i första hand ska fattas av människor själva, eller så nära den enskilda människan som möjligt. Förstärkt lokalt inflytande och mindre byråkratiskt krångel gör att initiativ att göra platser bättre, grönare och mer levande kan realiseras. ser med oro på den maktlöshet som breder ut sig, när människor inte längre upplever att de kan påverka sin situation, att de körs över av myndigheter eller att besluten fattas någon annanstans. Denna klyvning av vill stoppa. Väl fungerande självständiga och starka regioner är avgörande för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. För är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. Därför anser vi att delar av de värden som skapas från exploatering av naturresurser ska regionaliseras. vill regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Därför vill att intäkterna från fastighetsskatten på industrifastigheter och elproducerande fastigheter ska regionaliseras såsom exempelvis vattenkraft och vindkraft. Omlokalisering av statliga myndigheter Statens verksamheter har i hög takt centraliserats till storstäder och länscentrum. vill att fler av statens funktioner utförs på mindre orter där kostnadstrycket är lägre. Då ger vi fler möjligheter till jobb till människor som bor utanför storstäderna, som det finns potentiella vinster i form av lägre kostnader och högre effektivitet. Den parlamentariska landsbygdskommitténs mål om att decentralisera 10 000 är därför mycket viktigt. ser positivt på att regeringen påbörjat ett arbete med att omlokalisera myndigheter. ser vi att ett stort antal jobb har flyttats till , , eller till regioncentrum. intentioner var att de statliga jobben ska fördelas i hela landet för att stärka tillväxten utanför storstäder och regioncentrum.