mot · H6022783 · 2018-11-30 00:00:00 — Små företag saknar i högre utsträckning kollektivavtal än större företag, vilket medför att just krav på kollektivavtal kraftigt kan försvåra för små företag att delta i offentliga upphandlingar. Det är därför viktigt att kraven i upphandlingslagar och upphandlingar inte exkluderar mindre företag. är ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import och därför är ökad frihandel i världen prioriterad då den utvecklar kompetens över gränserna. Att en vara exporteras från betyder de facto inte att den är enbart svensk. Så mycket som av exporten från tillverkningsindustrin har i själva verket producerats i andra länder. Därför blir det alltför begränsat att enbart tala om en exportstrategi – behöver en handelsstrategi som beaktar såväl import som export och delar av en utvecklad handel. samlade varu- och tjänsteexport uppgick till nästan . I statsbudgeten avsätts under posten ”Exportfrämjande verksamhet” . Det innebär att de offentliga insatserna utgör endast dryga av det samlade exportvärdet. Därför är det viktigare att tala om till vad och hur de offentliga resurserna används, än vilka belopp det handlar om. Den rödgröna regeringens initiativ för exportfrämjande åtgärder, Team , saknar tydlig funktion, organisation, mandat och mål. Regeringen bör utveckla en tydlig och framåtriktad handels- och exportstrategi för . EU:s förmåga att förhandla frihandelsavtal behöver ses över och förbättras. Det är inte rimligt att regionparlament inom nationalstater ska kunna ha vetorätt när Europeiska unionen sluter avtal med andra nationer eller nationsförbund. För att den gemensamma handelspolitiken ska bli effektiv måste ratificeringen av handelsavtalen ske samlat och gemensamt i en fungerande beslutsprocess. Som frihandelsvänlig nation bör där vara i främsta ledet med tidig ratificering vilket dessvärre inte varit fallet vid ett antal fall där och tyvärr utgör främsta exempel. Den tilltagande benägenheten från sida att vilja baka in för mycket av detaljerad policy i handelsavtalen riskerar snarare att försvåra och försena möjligheterna att dessa ska kunna genomföras på bästa sätt. Sammantaget innebär det i praktiken sämre möjligheter att kunna påverka innehållen i dess väsentligaste delar. Vi menar att ska vara en drivande kraft för att förhandlingarna med om frihandelsavtalet ska kunna återupptas , vilket är viktigt för företag, jobb och tillväxt i . är den största utländska investeraren i per capita, och således har vårt land ett offensivt intresse i TTIP-förhandlingarna om att också säkerställa ett effektivt system med rationell hantering av investeringstvister. EU:s frihandelsavtal med och som träffades är två exempel där bidrog till att öka handeln med vår omvärld som banden till specifika länder stärktes. bör även fortsatt fokusera på specifika länder i enlighet med den så kallade länderlistan som upprättats. Här kan ligga i framkant för nya marknader som håller på att öppnas upp och bidra med kunskap och expertis i syfte att bygga upp landet som vi kan exportera frihetliga demokratiska värderingar. Väl fungerande tvistlösningsmekanismer mellan stater och investerande företag hör till handelsavtalens grundfundament och är till för situationer då investerare anser sig ha blivit diskriminerade eller på annat sätt oskäligt behandlade av en stat. Vanligast är att skiljeförfarandet används för att lösa tvisten eftersom det erbjuder en neutral arena jämfört med om den skulle hanteras i det aktuella landets domstolsväsen. Den vanligaste modellen har varit ISDS (Investor-State Dispute Settlements) som fungerat väl och utgjort ett självklart och nödvändigt skydd för båda parter. Förslag om nya alternativa tvistelösningsmodeller har uppkommit, vilka dock tenderar att göra det både dyrare och krångligare för företagen att skydda sina investeringar. För att skydda svenska företags rättigheter och möjligheter att delta på internationella marknader är det därför viktigt att verkar för att det i bi- och plurilaterala handelsavtal skapas funktionella och effektiva tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder. ökar protektionismen i världen. Kampen mot protektionism och för ökad frihandel är och måste vara viktigaste mission i handelspolitiken. Och protektionismen tar sig flera uttryck. Den finns inom EU och i delar av resten av världen. Den inre marknaden måste utvecklas inom EU där tjänstedirektivet breddas och omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor. Tjänstehandeln står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. Det blir allt viktigare att tillvarata tjänstesektorns möjligheter, men tyvärr har den rödgröna regeringen förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass och är på många sätt banbrytande. Flera av dessa kan med sin kunskap bidra till förhöjd kvalitet inom vård, skola och omsorg världen över. Som följd av olika valfrihetsreformer i finns det företag vars tjänster möter en stor efterfrågan utomlands. Ett av dessa företags övergripande problem är möjligheterna att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. De många politiska begränsningar som byggts upp inom denna sektor i har dessutom begränsat möjligheterna att skapa resurser för exportsatsningar. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som industriprodukter. Den globala konkurrensens mekanismer är desamma oavsett vad vi handlar med. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. är en av viktigaste handelspartner och en nära allierad i synen på frihandel vilket innebär att det brittiska utträdet ur den europeiska unionen är mycket olyckligt. I förhandlingarna om relationen mellan och efter utträdet måste ambitionen vara att få till stånd mesta möjliga av frihandelsvillkor med vilket vore av godo för unionen i stort och i synnerhet. Begränsande handelshinder såsom tullar, kvoter och standardiseringar måste i största möjliga mån undvikas. Betydelsen av de fyra fria rörligheterna mellan och får inte underskattas. Då framför allt tjänstehandeln mellan och är ytterst betydelsefull för båda nationerna är möjligheterna för människor att flytta sig över gränserna helt avgörande. Det finns förutsättningar för tjänsteexport av välfärdstjänster, som till exempel hälso- och sjukvård. Detta bör bejakas och utvecklas. Brexit riskerar även att slå hårt mot läkemedelstillverkning där delkomponenter tillverkas i olika länder, vilket innebär att varor kan behöva förtullas i flera omgångar. Exportcheckar och upphandling av exportrådgivning Det finns många aktörer runt om i landet som äger kunskap och erfarenhet av internationell handel. Den kapaciteten måste tas tillvara. Företag och handelskamrar med gedigen kompetens är en resurs som står till buds och som bör vara grundpelare för nationell exportrådgivning, vilket ger möjlighet för mindre företag med internationell erfarenhet att kunna bidra. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör en auktorisering av dessa aktörer komma till stånd så att deras tjänster sedermera kan upphandlas. Genom att öppna upp för fler aktörer på marknaden kan Business i ökad utsträckning fokusera sina insatser på främjandeverksamheten. Stora bolag klarar sig ofta väl på egen hand i internationella affärer och ibland med stöd från och . Däremot ser behoven annorlunda ut för mindre bolag. Bristande erfarenhet, nätverk och kapital är exempel på resurser där mindre bolag behöver förstärkning. En modell med exportcheckar för småföretagare med ett specifikt belopp per företag, vilket matchas med exempelvis egen insats från företaget, skulle kunna användas för att köpa exporttjänster av Business eller andra aktörer på marknaden. Exportcheckar skulle kunna ge dessa företag möjlighet att utifrån sina behov och förutsättningar skapa individuellt anpassade lösningar att komma ut på exportmarknaderna. Kosmopoliter ger möjlighet till ökad handel Vi lever i en alltmer globaliserad värld där länder kopplas tätare samman via handel, resor och utbyten av idéer. är dessutom ett av världens allra mest handelsberoende länder. Mot denna bakgrund är det hög tid att vi i på allvar börjar ta tillvara de resurser i form av språkkunskaper, kulturell kännedom och nätverk som utrikes födda tar med sig hit. Att skapa värdefulla kopplingar mellan svenska företag och nya svenskar är tanken bakom Projekt som alliansregeringen stödde. Företagare födda utomlands besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer. De har särskilt goda förutsättningar att bedriva handel över gränserna och kan dessutom vara vägvisare för andra svenska företagare. Att knyta kontakter mellan svenska exportföretag och nyanlända till är värdefullt av många skäl. Det är en utmaning för många med invandrarbakgrund att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Särskilt tufft är det om man är helt ny i . Men ett projekt som Kosmopolit handlar minst lika mycket om de stora vinster det innebär för de företag som kan dra nytta av nyanländas särskilda kompetenser. En studie har följt mångfaldens betydelse för 7 000 svenska företag och kommit fram till att de företag som är bäst på att ta tillvara utländsk kompetens, också väsentligt stärker sin export och import. Ser man till hela exporten i och inte bara enskilda företag, kan man också se att en ökning av andelen utrikes födda i arbetskraften med en procentenhet i genomsnitt ökar exporten . För att svenska företag bättre ska nå framgång i den internationella konkurrensen om kunder, krävs att man tar tillvara de resurser som finns bara på armlängds avstånd. Globalt upphandlade FN varor och tjänster för , varav upphandlades från . Något som vida understiger vår andel av FN:s budget. levererar främst medicinsk utrustning och laboratorieutrustning, fordon samt utbildnings- och städmaterial. På tjänstesidan levererar tjänster inom administration, bygg & ingenjör och transport. är en stor bidragsgivare, men har väldigt få svenska företag varit med i upphandlingarna. De som haft rätt förutsättningar har dock gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Den utmaning som står inför är mångfacetterad och handlar om att bidra till att skapa förutsättningar för svenska företag att delta i, och konkurrera på en jämn spelplan om, internationella upphandlingar. De kreativa näringarna är en av de snabbast växande industrierna och en stor tillgång för . Kreativa näringar består av alltifrån musik, film och litteratur till mode och design. Bland annat visar att musikbranschen har en högre tillväxt än i stort med stor exportpotential. Kulturen är en självklar del av berättelsen om och är en betydelsefull arena för att bygga förtroende och väcka intresse och nyfikenhet. Den svenska kulturen hjälper till att skapa kontaktytor och exponering för enskilda utövare. 2016 genomförde 56 evenemang inom kulturområdet. är övertygade om att arbetet med att inkludera kulturen i marknadsföringen av exportlandet kan utvecklas ytterligare och vill initiera en utredning hur staten kan underlätta för internationell spridning av kultur. För att öka de kreativa näringarnas bidrag till samhället bör man ytterligare förstärka exportinsatserna inom de kreativa näringarna. Export av miljövänlig teknik Tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. Svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång. Det blir en möjlighet för att tillhandahålla nya jobb och företag som vi bidrar till en bättre miljö med mindre CO2-utsläpp och ökad frihandel. Det gäller den inhemska svenska energiproduktionens exportmöjligheter av koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. Här behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna men också för att motverka de vanligt förekommande handelshindren såsom höga tullar på ny miljövänlig energiteknik. Solceller är ett tydligt exempel som ofta är föremål för dessa hinder, vilket innebär att den önskvärda globala teknikspridningen går långsamt, som den blir förbehållen länder som kommit långt i utvecklingen. Den blir således inte tillgänglig för människor i tättbefolkade regioner där emissioner är ett allvarligt vardagsproblem. Särskilt om vissa branscher Vår ambition är att skapa de bästa förutsättningarna för en mineralpolitik som ska stärka den svenska konkurrenskraften i svensk gruv- och mineralnäring. På så sätt kan behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Gruvnäringen skapar även det som kanske är viktigast av allt för en levande landsbygd: arbetstillfällen. Inte bara i gruvan, utan i livsmedelsaffären, på hotellet och där vägar byggs och infrastruktur förbättras. De bolag som verkar här betalar bolagsskatt och krav på fondering för avveckling och återställning finns i och är en förutsättning för att få tillstånd. Gruvnäringen i är en del av vår framgång och tillväxt. Men konjunkturläget är osäkert. För talades det om en gruvboom i . Sedan stannade tillväxten i upp och det drabbade även svensk gruvindustri. De stora, etablerade bolagen överlever, men även de minskar investeringarna. Andra tvingas avveckla sin verksamhet. Sällsynta mineraler blir allt mer attraktiva inom den globala elektronikindustrin. har både kompetens och tillgång till många av dessa. Det är en resurs som är väl värd att ta tillvara. Vi vill se initiativ till hur dessa kan utvinnas i högre grad på ett hållbart sätt. Men då krävs det att det finns god tillgång på kompetent personal. En stor utmaning för gruv- och mineralföretag är att rekrytera personer med rätt kompetens inom specifika områden som metallurgi. Här har regeringen en viktig uppgift att underlätta för såväl arbetskraftsinvandring såväl som tillhandahållande av relevant utbildning. För att stärka gruvnäringen behöver tillståndsprocesserna för att få starta nya gruvor i ses över. Det är en långsam och utdragen process som är utspridd över flera myndigheter. Bergsstaten har det huvudsakliga ansvaret, men överlappas olika myndigheters kompetenser vilket kan resultera i att viktiga beslut fastnar och tar onödigt . Att viktiga investeringen uteblir på grund av att myndigheter skjuter från sig komplexa frågor till varandra skadar svensk tillväxt och mineralindustri. anser därför att regeringen bör utreda och återkomma till med konkreta förslag på hur man kan korta handläggningstider och förenkla tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringen. I detta arbete bör regeringen granska alla möjliga alternativ för att åstadkomma detta. Ett exempel skulle kunna vara att bemyndiga Bergsstaten enligt principen om en väg in, en väg ut - rätt till att ta beslut. Självklart i samråd med andra berörda myndigheter, och ansvara för hela processen. En av alliansregeringens mest lyckade reformer var införandet av rutavdraget. Tiotusentals jobb har blivit vita och tjänster som tidigare utfördes av hushållen själva görs nu mer effektivt på den öppna marknaden. Att göra det enkelt och lönsamt att köpa enklare tjänster i stället för att utföra dem själv har en betydande potential att skapa efterfrågan på denna typ av tjänster. Det gör också att högkvalificerade personer kan arbeta mer – läkaren kan jobba fler timmar om henne inte själv behöver städa eller måla om huset – och därmed ökar antalet arbetade timmar i ekonomin. Sedan den rödgröna regeringen sänkt taket i rutavdraget har dock möjligheterna till att skapa nya jobb försämrats. Det finns också tecken på att det sänkta taket i rutavdraget har påverkat aktiviteten i branschen negativt. Vår idé är en annan. Vi vill tillsammans med Alliansen genomföra en ny omfattande rutreform för att fler enkla jobb ska kunna växa fram i . För att ta tillvara sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn ska det nuvarande taket tredubblas till och person. Rutavdraget bör också breddas till följande nya tjänster: : breddas till tillsyn av hem vid resa eller frånvaro. : breddas till att även gälla tvätt av kläder som sker utanför hemmet. Det gäller dock ej industriell tvätt. Flytt- och hämt-RUT: breddas till flytt av bohag inom samma bostad, hämtning och lämning av återvinning, bortforsling av trädgårdsavfall samt plantering av växter i trädgård. Därtill vill vi förenkla och utvidga rut för den som är . Äldre är bland de flitigaste användarna av rutavdraget. Många anhöriga hjälper också sina äldre släktingar med alla Den svenska industrin är betydelsefull för och har varit avgörande i bygget av det moderna . Industrin bidrar med jobb, skatteintäkter, exportintäkter och investeringar i forskning och utveckling. I spåren av globaliseringen och att fler länder utvecklas ökar konkurrensen och omvandlingstrycket ökar. Den rödgröna regeringen har pratat mycket om industri, företag och initiativ, men har fattat beslut som försämrat för industrin och därmed jobben. Det handlar om viktiga och avgörande saker som dyrare transporter och oklarheter i handelspolitiken. Lägg till det att det finns tecken på att tappar mer mark än andra länder i tre av våra traditionellt tunga och mycket viktiga högteknologiska och kunskapsintensiva branscher: it, telekom och life science. Enligt Entreprenörskapsforum har sysselsättningen i dessa branscher minskat med 30–under det gångna årtiondet. Också här har den rödgröna regeringens politik gått åt fel håll. Höga skatter på jobb försvårar för kunskapsintensiva företag att rekrytera. Ineffektiv subventionspolitik istället för enklare regler på bostadsområdet riskerar att minska möjligheterna att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. För att möta den ökande konkurrensen behövs en bred reformagenda. En reformagenda för ökad svensk konkurrenskraft. Det är genom konkreta beslut inom områden som transporter, skola och skatter som konkurrenskraften byggs. Den rödgröna regeringen har varit oroväckande passiv En levande turism- och besöksnäring placerade sig på en tionde plats när National Brands Index rankade länder efter deras nationella image och identitet. som turistdestination har stärkts och landet är nu högre rankat än kända turistdestinationer så som , , och . omsatte turistnäringen , vilket är en ökning innan. Det är den kraftigaste ökningen . Den svenska turistnäringen är en viktig jobbskapare – inte minst som en inkörsport på arbetsmarknaden för unga och nyanlända. anser att mer kan göras för att ta tillvara fulla potential och bli ett än mer framgångsrikt turistland. Viktiga framgångsfaktorer är bl.a. ökad kännedom om svenska destinationer, höjd kompetensnivå inom näringen och fler direkta flyglinjer. Många goda insatser görs av Visit , och för att stärka Sverigebilden utomlands, attrahera fler utländska turister för att resa, bo, äta och uppleva , samt för att evenemang och möten kommer till . För att förstärka dessa aktiviteter anser vi att det behövs en statlig aktör bör få det övergripande ansvaret för besöksnäringen. Vidare ser vi att regioner som arbetar med turism skulle kunna stärkas genom en nationell plattform för samverkan, där goda exempel kan spridas och de regionala turistorganisationerna få den stöttning de behöver för att kunna fullgöra ett gott arbete. De offentliga investeringarna i besöksnäring måste genomsyras av effektivitet – vi vill därför att det sker effektutvärderingar av statens samlade besöksfrämjande. Utredningen ”Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring” (SOU2017:95) har presenterat förslag för att stärka besöksnäringen. Bland annat föreslås att regeringen ska ta fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer. anser att det är viktigt att samla de främjande insatserna i en strategi för att öka dess effekter. Regeringen bör bör återkomma till med konkreta förslag på hur man kan stärka besöksnäringen och turismen i med en samlad strategi. Life science utgör en viktig näring som genererar stora exportintäkter, skapar sysselsättning och har betydelse för ställning som forsknings- och kunskapsnation. Life science-företagen exporterar varor till ett värde av (motsvarande av den totala exporten) och branschen sysselsätter runt 42 000 personer. har en lång tradition av medicinsk forskning. Vi har en god utbildningsnivå och välfungerande myndigheter och etikprövningsnämnder. Tydliga spelregler och ett utvecklat samverkansklimat är viktiga förutsättningar för att svensk life science ska frodas och utvecklas. hårdnar den globala konkurrensen inom livsvetenskaperna. Trenden är en allt starkare koncentration till ett fåtal forskningscentra. Fusioner och uppköp präglar life science-industrin. För att möta den ökade konkurrensen måste ha globalt konkurrenskraftiga villkor för att attrahera och behålla viktiga företag och forskningscentra. Det berör vitt skilda områden såsom bolagsskatt, expertskatt, akademiskt utbyte, infrastruktur, institutioner med mera. har betraktats som ett framgångsland vad gäller den kliniska forskningen. Det är en position som inte alls är en självklarhet. Inom såväl klinisk forskning som den mer akademiska biomedicinska forskningen har tappat mark. Särskilt tydligt blir det sett till kliniska läkemedelsprövningar, där både antalet startade prövningar och antalet inkluderade patienter som deltar minskat kraftigt . I grunden handlar problemen om att de forskande företagen haft svårt att få tillgång till hälso- och sjukvården för forskning om nya behandlingsmetoder, såsom nya läkemedel eller medicintekniska metoder. Medarbetare inom hälso- och sjukvården med ambitioner om att forska ges inte alltid möjlighet att göra det. Samverkan mellan life science- och medtech-näringen, akademin och sjukvården måste utvecklas för att skapa optimala möjligheter för klinisk forskning. Detta kan bland annat ske genom att knyta kompetens och kapacitet till vård och akademi via kunskapscentra. vision är att 2025 ska vara global förebild för samverkan mellan vård, forskning och näringsliv. Svenska forskningskluster och innovationsmiljöer som ger långsiktig förutsägbarhet för forskning och utveckling inom life science och bör främjas. Det måste finnas en kritisk massa vad gäller individuell och teknisk kompetens inom näringarna liksom samverkan över disciplingränserna. Exempel på sådana laterala samarbeten mellan life science, ICT, medtech och andra näringar, där biohub-modell är ett av de främsta, bör därför uppmuntras och stimuleras. Väl utvecklade och livskraftiga life science-kluster bidrar inte bara till en hälso- och sjukvård av världsklass – det kan också bidra till att stärka forskning och näringslivsklimat inom andra sektorer i samhället. Stärkt äganderätt för gröna näringar För att kunna utveckla de gröna näringarna måste äganderätten tas i beaktande och respekteras vid myndighetsbeslut. har dock myndigheter beslutat om tvingande avsättningar och inskränkningar, som lett till ekonomiska konsekvenser när markägaren kan använda sin mark. Trots att äganderätten med egendomsskyddet är inskriven i grundlag, i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Äganderätten utgör även en grund för både demokrati och marknadsekonomi.