mot · H6022819 · 2018-11-30 00:00:00 — Ett viktigt inslag i kunskapsuppföljningen är också att de nationella proven behålls och utvecklas och de prov som regeringen tagit bort under föregående mandatperiod återinrättas. För en mer likvärdig betygssättning ska proven digitaliseras och rättas externt, vilket också minskar lärarnas administrativa börda. Jämfört med elever i andra länder har barn och unga i svensk grundskola betydligt mindre undervisningstid. Undervisningstiden bör därför utökas, med fokus på centrala baskunskaper såsom svenska och matematik, så att elever får mer tid till lärande. I svensk skola finns både elever som snabbt klarar av att nå kunskapsmålen såväl som elever som behöver för att klara dem. Därför bör förhöjd studietakt kunna ges till de elever i som snabbare når kunskapsmålen, medan skolplikten bör kunna förlängas, eller undervisningstiden kunna utökas, för dem som riskerar att inte nå gymnasiebehörighet. Ytterligare en insats är att varje skola verkar för att samtliga skoldagar ska innehålla någon form av fysisk aktivitet, vilket forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Bättre start för nyanlända elever Nyanlända elever, särskilt de som kommit till högre upp i åldrarna, har kanske de allra svåraste förutsättningarna att klara skolan. Det behövs därför reformer som ser till att de ges en så bra start som möjligt i svensk skola. Det är exempelvis av största vikt att nyanlända elever snabbt lär sig språket. Därför bör det ses över hur nyanlända barn och unga kan få utökad undervisningstid i svenska samt hur speciallärare och lärare i svenska som andraspråk kan bli fler, exempelvis genom olika fortbildningssatsningar. Ingen elev ska riskera att bli kvar längre än nödvändigt i förberedelseklassen. Regelverket kring förberedelseklasser bör därför förtydligas för att säkerställa att så inte sker. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. De nyanlända som kommer till får däremot en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Rektorer bör därför kunna få långtgående befogenheter att prioritera om i timplanen för nyanlända elever så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. Att dessa elever tar del av undervisning under lov och sommarlov bör också användas som verktyg för att fler ska klara kunskapsmålen. Det är även avgörande att de skickligaste lärarna finns där de behövs som mest. Därför föreslås att fler karriärtjänster inrättas i utanförskapsområden. Ordning och studiero i klassrummen Kunskap kräver egna ansträngningar, men förmågan till kunskapsinlärning kräver också att skolan är en trygg plats och att studiero råder. Utvecklingen går dessvärre åt fel håll. Anmälningarna till om hot och våld i skolan har exempelvis nära fördubblats . Skolan ska vara fri från hot, mobbning och trakasserier och ingen ska tillåtas förstöra för elever som sköter sig. Därför föreslår Alliansen att skollagen skärps i syfte att underlätta för rektorer att flytta elever som hotar eller mobbar andra elever. För ett stärkt fokus på ordning och reda ska det även vara möjligt för skolor att ge elever på högstadiet och gymnasiet ett skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen, men som inte ska ingå i slutbetyget. För att stärka lärarnas kompetens inom områden som rör relationer, jämställdhet, sex och samlevnad samt könsroller och normer bör det ses över om sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. Ytterst har föräldrar ett stort ansvar för sina barns skolgång. Kontakterna mellan skolledare, lärare och förälder bör därför stärkas ytterligare, där roller, ansvar och skyldigheter tydliggörs. Valfrihet och hög kvalitet inom skolan Rätten att välja skola och en skolpeng som följer med eleven till den skola som väljs är en viktig grundläggande princip för Alliansens utbildningspolitik. Den ger alla elever och föräldrar en möjlighet att välja den skola som passar dem bäst, oavsett ekonomiska och sociala förutsättningar. I stället för att i ifrågasätta det fria skolvalet behövs nu mer av valfrihet samt kunskap och kvalitet, för att möjliggöra ökad likvärdighet i skolan. Skolvalet ska därför utvecklas med bättre information, tydliga jämförelser mellan skolor och mer öppenhet och transparens. Det lägger grunden för att alla ska göra ett aktivt val av grund- och gymnasieskola. Det är också viktigt att se över hur kö- och antagningssystem skulle kunna utformas för ett bättre, mer tillgängligt och enklare skolval. Det bör därför göras en översyn om vilken ålder man som tidigast bör få ställa sitt barn i kö. De som redan står i kö ska dock inte omfattas. Alliansen värnar mångfald av skolor som vi vill stärka kvaliteten på alla skolor. Nationella kvalitetskrav ska därför införas. Kraven på huvudmännen behöver bli tydligare och innefatta ägar- och ledningsprövning och skarpare inspektioner. Skolor som inte klarar grundläggande kvalitetskrav ska ytterst kunna läggas ned eller tas över av annan huvudman. Fler lärare med tid till undervisning behöver fler skickliga lärare och fler lärare ska få använda sin tid till undervisning. Yrkets status ska stärkas så fler vill bli lärare och för att fler ska vilja stanna kvar och arbeta i sitt viktiga yrke. En central del i detta är att förbättra lärarutbildningen, bland annat genom att skärpa antagningskraven till ämneslärarutbildningen och införa antagningsprov och lämplighetstest. Utbildningen bör även reformeras med större fokus på ämnesdidaktik och klassrumsledarskap. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) möjliggör för akademiker att sadla om och bli lärare och är ett sätt att möta rekryteringsbehovet. KPU bör utvecklas genom att längden på utbildningen kortas ned och studietakten höjs. Fristående aktörer bör också kunna starta och bedriva KPU. Att fler yrkeskategorier avlastar lärarna i klassrummet, så att lärarna ska kunna lägga sin tid på undervisning, är avgörande då kontakten mellan lärare och elev är centralt för att höja kunskaperna. Nationella riktlinjer bör tas fram över hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna. En utbildning som leder till jobb Svensk gymnasieutbildning ska inte vara en återvändsgränd. Den ska leda till arbete eller vidare utbildning. Elever som inte har gymnasiebehörighet hamnar på gymnasiets introduktionsprogram. Nyanlända ungdomar får dessutom oftast gå språkintroduktion. Introduktionsprogrammen har dock stora problem med att lyckas ge eleverna gymnasiebehörighet. En utvärdering från (2016) visar att av eleverna har gått vidare till ett nationellt gymnasieprogram efter att de började på språkintroduktion. Nästan hälften hade slutat gå på gymnasiet helt och hållet. väljer också drygt 100 000 elever program till gymnasiet. Tyvärr fattar många elever beslut med bristfällig information. Att utveckla studie- och yrkesvägledning är därför centralt, så att fler elever ska kunna göra trygga och välinformerade val. För de elever som inte kommer in på nationella gymnasieprogram bör det finnas en första väg in i ett yrke eller en brygga till vidare fördjupning och studier inom exempelvis . Alliansen vill därför se över inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola som leder till jobb eller vidare studier. Till skillnad från kurser inom Arbetsförmedlingen blir den nya tvååriga yrkesskolan en tydlig del av det ordinarie utbildningssystemet. Utbildningen ska utformas i nära samverkan med näringslivet och innehålla omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen ska ha hög kvalitet och hög relevans för arbetsmarknaden och blir därmed en väg för dem som snabbare vill ut i arbetslivet. Alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i vilket har gett fler unga möjligheten till jobb. För att svara på arbetsmarknadens efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och ge fler unga möjlighet till eget arbetet bör det ses över hur lärlingsutbildningarna kan utökas och breddas samt hur antalet yrkescollege kan bli fler. Yrkescollege ska fungera som där de bästa yrkeslärarna med den senaste utrustningen kan samlas. På gymnasiet finns både högskoleförberedande program och yrkesprogram. På yrkesprogram ska högskolebehörighet inte vara obligatoriskt, men möjligt att välja till. Rektor ansvarar för att tillvalet så långt som möjligt är praktiskt genomförbart för den enskilda eleven. Klimat- och miljöpolitik som gör skillnad på riktigt Klimatfrågan är global. Vi ser effekterna av klimatförändringarna, med bland annat fler extrema väderhändelser som torka och översvämningar, runt om i världen. har drabbats av svår torka över i stort sett hela landet och flera omfattande skogsbränder har härjat. Konsekvenserna är ännu inte helt överblickbara men det står klart att stora naturvärden och ekonomiska värden har gått förlorade. Oavsett vilka slutsatser som kommer att kunna dras när det gäller bränderna finns skäl att redan nu se till att vårt samhälle generellt sett är bättre rustat för att hantera civila kriser . Alliansen vill förstärka civila beredskap och öka krishanteringsförmågan. lantbrukare ska också vara trygga med att det ska finnas långsiktigt stöd med anledning av situationen som följt av torkan, tillsammans med en långsiktig politik för stärkt konkurrenskraft. Även om ligger långt fram i klimatomställningen betyder det inte att vi kan luta oss tillbaka. De klimatmål beslutat om, att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser och att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030, kräver en effektiv klimatpolitik. För att minska de svenska utsläppen behövs en genomgripande teknisk utveckling och omställning av samhället. är det viktigt att denna omställning sker utan att konkurrenskraft försvagas. Att sänka de svenska utsläppen genom att flytta företag, jobb och utsläpp från är inte att ta globalt ansvar. Nyckeln till verkligt klimatarbete är att visa att det går att kombinera sänkta utsläpp med tillväxt. Miljösamarbetet i EU och internationellt ger möjligheter till effektiva åtgärder och större miljönytta som stärker svenska företags konkurrenskraft. Att driver på det internationella miljöarbetet är centralt även för att nå våra nationella miljömål. Under Alliansens i regeringsställning lyckades vi sänka utsläpp som ekonomin växte med . Ett resultat som den rödgröna regeringen inte har förmått upprepa. Den nuvarande regeringen har fokuserat på åtgärder som experter kritiserat som ineffektiva. slog exempelvis fast att sju av regeringens åtta klimatsatsningar i budgeten brister i effektivitet. Alliansen vill föra en klimat- och miljöpolitik som gör skillnad på riktigt. För oss är det självklart att miljö och klimat inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande, utan att de kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel och att principen om grön skatteväxling upprätthålls. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik kan växa fram. Transportsektorn står för en tredjedel av de totala svenska växthusgasutsläppen, den största delen från vägtrafik. Den svenska fordonsflottan måste därför bli mer hållbar och utsläppen från sektorn minska. För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel, som forskning och introduktion av ny teknik, öka. För att göra det möjligt för fler att köpa och använda bilar utan förbränningsmotorer behöver infrastrutkturen för fossilfri laddning och tankning byggas ut, exempelvis med laddstationer för elbilar och tankstationer för vätgas till bränsleceller. Även det nuvarande bonus–malus-systemet behöver förbättras och utvecklas till en kraftfull grön bilbonus, för att ge ökad klimat- och miljöstyrning och större drivkrafter att ställa om. Systemet ska vara teknikneutralt, självfinansierat och intäktsneutralt . Det bör även göras en översyn av hur och om skatten på all elektrifierad kollektivtrafik, tunga fordon samt miljölastbilar skulle kunna sänkas samt om de är de mest verkningsfulla åtgärderna för att minska utsläppen. Fartyg som drivs med fossila drivmedel betalar ingen energiskatt för bränslet men dock om de laddar batterierna med . Den nedsättning som finns omfattar enbart större fartyg. Detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Därför ska bör därför ses över om nedsättningen av energiskatten på el gälla även för mindre fartyg. Basindustrin står för cirka en tredjedel av utsläpp. Om vi ska lyckas nå klimatmålen är det därför avgörande att vi lyckas minska utsläppen från industrin. Vi ser framför oss en nollvisionsstrategi bestående av två ben, dels utsläppsfri processteknik och dels teknik för att ta bort och lagra koldioxid, Carbon Capture and Storage (CCS), som exempelvis vid förbränning av biobränslen kan ge minusutsläpp från atmosfären. Omställningen av den svenska industrin bör snabbas på genom att det ses över hur investeringar i klimatsmart teknik kan stimuleras. Inledningsvis skulle detta kunna ske genom ett investeringsstöd som omvandlas till ett skatteavdrag. Det behövs också åtgärder för . att alla miljöprövningar effektiviseras, handläggningstider kortas samt införas ett grönt spår för tillståndsprövningar som innebär att företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder kan ges en mer skyndsam handläggning. Flygsektorn står för en ökande del av de globala klimatutsläppen. Den flygskatt som infördes av den rödgröna regeringen under tidigare mandatperiod har ingen klimatstyrning som premierar effektiv teknik och den drabbar regioner utanför storstadsregionerna oproportionerligt hårt. Det är därför angeläget att införa effektiva styrmedel som leder till minskade utsläpp och teknikutveckling, såsom införande av krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle, för att säkerställa att utsläppen från flygandet minskar på riktigt. Ytterligare ett verktyg är att införa klimatstyrande start- och landningsavgifter, för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. bör också ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av flygbränsle. En riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget bör dessutom övervägas i syfte att åstadkomma en omställning av flyget. Skogen ger oss grön, förnybar energi och material som kan ersätta fossila alternativ. har visat att det går att förena ett hållbart ökat uttag av skogsråvara med skydd av hotade arter och ekosystem. Därför är det besvärande att se hur själva grunden för den svenska skogsnäringen – äganderätten – angrips. De skogsägare som under generationer har brukat sin skog, och därmed också skapat höga naturvärden, allt oftare får se sin rätt att bruka skogen bli kraftigt begränsad. Det krävs ett omtag för skogspolitiken där skyddet av värdefulla områden bygger på samarbete med markägare och respekt för äganderätten. Med en stärkt äganderätt säkrar vi en av viktigaste naturtillgångar och därmed vår omställning till ett mer hållbart samhälle. Alliansen vill tillsätta en bred utredning i syfte att stärka den grundlagsskyddade äganderätten och egendomsskyddet. Därtill är skogsbyte en beprövad metod som gett goda resultat och som också säkerställer att kan fortsätta arbetet med att skydda värdefull skog, utan att enskilda markägare drabbas. Därför bör ett nytt Sveaskogsprogram inrättas i syfte att möjliggöra skydd av värdefull natur som det säkerställs att skogsägare får rimlig ersättning. hav, sjöar och vattendrag är ett av världens mest känsliga hav med stora miljöproblem. Övergödning, bottendöd och höga halter miljögifter rubbar havets ekosystem. Vi är alla beroende av att hav och vattendrag är friska. Därför måste vi ta krafttag för att minska utsläppen av exempelvis plast- och läkemedelsrester som vi fortsätter arbeta inom EU och globalt för att minska utsläppen. Övergödning har länge varit ett av de allvarligaste miljöproblemen i hav och vattendrag. Det bör därför ses över hur satsningar på investeringsstöd för avancerad vattenreningsteknik kan genomföras, för att minska utsläppen av bland annat läkemedelsrester och mikroplaster i hav, sjöar och vattendrag. Vi behöver också arbeta både nationellt, tillsammans med våra grannländer och inom EU för att rädda . bör därför driva på för att öka det internationella samarbetet för att motverka övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning, i liksom av andra hav, sjöar och vattendrag.