ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022482 · 2018-11-30 00:00:00 — Tydligare redovisning av skatt på arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skattesystemet kan bli mer transparent och hur en tydligare redovisning av lönekostnaden kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. gröna skatteväxling baserar sig på principen att öka kostnaderna för det som är dåligt för miljön och istället sänka kostnaderna för jobb och företagande. vid makten genomfördes ett antal sänkningar i fråga om jobb och företagande, exempelvis av ungdomsarbetsgivaravgiften. Men är kostnaderna för jobb och företagande alltför höga. Tyvärr är kunskapen om nivåer på exempelvis arbetsgivaravgifterna låg bland löntagare och allmänhet. Likaledes är kunskapen om att det är små och medelstora företag som bygger vår välfärd genom att skapa jobb och tillväxt i hela landet låg. Till stor del kan detta beskyllas det faktum att kostnaderna för arbete inte är tydliga för löntagare och allmänhet, bland annat då det inte är praxis att dessa visas på lönebeskeden. Ett mer transparent skattesystem och en tydligare redovisning av lönekostnaderna skulle skapa bättre förutsättningar för våra viktiga småföretagare och jobbskapare och en större förståelse för det kostnadsläge som råder när det gäller skatt på arbete.
mot · H6022483 · 2018-11-30 00:00:00 — Hållbart jordbruk för global fattigdomsbekämpning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att ett hållbart lantbruk och lantbrukets organisationer ges en starkare status i det internationella klimatarbetet och fattigdomsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att stärka kvinnors ekonomiska självständighet som en del av att utveckla lantbruket i fattiga områden och tillkännager detta för regeringen. Klimatutmaningarna är vår tids största utmaning. I detta spelar världens lantbrukare en central roll. Fattiga bönder i utvecklingsländerna är de som först och hårdast drabbas av klimatförändringarna. I förlängningen riskerar detta att leda till svält, fattigdom och ökade konflikter i redan utsatta områden, och klimatflyktingar. Därför måste pengar satsas på att klimatanpassa produktionen i de områden som drabbas hårt av klimatförändringarna, för att kunna klara exempelvis värme och torka. Det kan handla om utveckling av nya torktåliga växtsorter eller nya odlingsmetoder som gör att produktionen bättre kan klara ett förändrat klimat. av världens fattiga bor på landsbygden, av dessa är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Ett starkt och fungerande lantbruk innebär dels tryggad livsmedelsförsörjning i områden som saknar tillräckligt näringsriktig kost och där behoven är som störst, men är också den viktigaste motorn för lokal och nationell ekonomisk tillväxt i många länder. Det har nämligen visat sig att för de fattigaste länderna i världen så är tillväxt som kommer från lantbruket betydligt mer effektiv än tillväxt från andra sektorer. Ett hållbart lantbruk är således en viktig nyckel till fattigdomsbekämpning i världen. Lantbruket för tyvärr en undanskymd roll i den internationella fattigdomsbekämpningen och klimatarbetet, och lantbrukets organisationer förbises ofta i internationella sammanhang. Ska vi långsiktigt kunna skapa hållbara ekonomier i utvecklingsländerna så måste lantbrukets och böndernas organisationers status höjas i det internationella klimatarbetet och fattigdomsbekämpningen. En viktig del i att utveckla lantbruket i fattiga regioner handlar även om att stärka kvinnornas delaktighet i exempelvis bondeorganisationer, men också stärka rätten att äga och nyttja jordbruksmark. står kvinnor för av matproduktionen i länder söder om men de äger av marken. Kvinnor nås inte heller i samma utsträckning som män av insatser och är inte heller med i beslutande organ i samma utsträckning som män. Att stärka kvinnornas möjlighet att bestämma över sin produktion och själva kontrollera sin ekonomi är alltså en mycket viktig uppgift i fattigdomsbekämpningen. Ett modernare och effektivare lantbruk är därtill troligen en av de mest effektiva jämställdhetsåtgärderna, eftersom kvinnornas hårda slit utgör merparten av arbetsinsatsen i utvecklingsländernas lantbruksproduktion.
mot · H6022484 · 2018-11-30 00:00:00 — Utökad rätt till reflektionsperiod för människor utsatta för människohandel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör lagstadga om regler om reflektionstid för vila och återhämtning för offer för människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler funktioner i den brottsbekämpande kedjan måste ges mandat att identifiera och bevilja reflektionsperiod och tillkännager detta för regeringen. Enligt har personer som utsatts för människohandel rätt till 30 dagars reflektionsperiod för vila och återhämtning. Problemet är att reflektionsperioden inte är lagstadgad utan enbart generell för alla brottsoffer om en förundersökning inleds. Därmed blir förundersökningsledaren den som kan avgöra huruvida brottsoffret får den reflektionsperiod som den har rätt till. I nästa steg kan offret som är utsatt för trafficking få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd , om förundersökningsledaren anser att så behövs för rättsprocessen och ansöker därom. Därmed kopplas greppet om reflektionsperiod ännu hårdare till just den rättsliga processen. Jag menar att fokus inte ska läggas på att utnyttja offret i den rättsliga processen, utan på att ge den brottsdrabbade skydd, stöd och information om rättigheter och möjligheter, så att personen själv kan avgöra om han eller hon vill delta i en rättslig process. Konsekvenserna av att reflektionsperioden enbart kopplas till en förundersökning kan bli att offer som vet med sig att de inte vågar anmäla förövarna pga rädsla för repressalier, hot m.m. kanske ej får den rätt till reflektionsperiod som de faktiskt har. Rätten till reflektionsperiod enligt bör lagstadgas i och dessutom kopplas till de utsattas rätt till skyddsbehov och därmed frikopplas från att enbart gälla i samband med en rättslig process. Dessutom måste fler funktioner i den brottsbekämpande kedjan ges mandat att identifiera och bevilja reflektionsperiod, såsom läkare eller psykologer. Inte enbart förundersökningsledare. Regeringen bör genom handling visa att regeln om rätt till 30 dagars reflektionsperiod är viktig och måste följas för att den drabbade ska kunna göra sig fri från inflytandet av människohandlarna och återhämta sig så pass att han eller hon kan fatta beslut om medverkan i en eventuell rättegång.
mot · H6022488 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra förslagen i betänkande om kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. Kontanterna håller på att försvinna i snabb takt. Det riskerar att klyva landet. Det är framför allt landsbygden som drabbas. Särskilt allvarligt är det när exempelvis småföretagare och personer som bor på orter utan väl fungerande digital infrastruktur drabbas. De riskerar att få åka långt för att hantera vanliga bankärenden eller vanliga betalärenden. hade ansvaret för kontantförsörjningen. Det var ett ansvar som innebar att man skulle garantera att det fungerade över hela landet. Sedan ansvaret avreglerades har flera aktörer, både offentliga och privata, tagit på sig ett ansvar för kontanthanteringskedjan. Bankerna ansvarar i stort för den, men tyvärr tar inte alla banker ansvaret på allvar. Alla i samhället bör ha tillgång till grundläggande betaltjänster, och en minskad kontanthantering ska inte få begränsa möjligheten att välja hur man vill hantera sin ekonomi. Av det riksdagsbundna målet för kontanthantering framgår med all önskvärd tydlighet att det statliga åtagandet omfattar de orter och bygder där behoven inte tillgodoses på annat sätt än av marknaden. Här är det ett åtagande som är mycket tydligt och som måste innebära att alla har möjlighet att hantera sin ekonomi på valfritt sätt över hela landet, med andra ord oavsett var man bor. Det måste gälla privatpersoner, företag, föreningar och därmed också civilsamhället, som ska ha goda möjligheter att göra uttag och insättningar av kontanter hos kreditinstitut, hos betaltjänsteleverantörer eller på annat sätt. Det är statens ansvar att dessa tjänster fungerar på alla områden i alla bygder där marknaden inte tillgodoser det. Det är klart att det är viktigt att följa upp vad som har gjorts från samhällets sida. har här ett speciellt ansvar. samarbetar också med länsstyrelserna, och i den årliga uppföljningsrapporten konstaterar länsstyrelserna samstämmigt att detta inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Det motsvarar inte de krav som man kan ställa på samhällets betalfunktioner. överlämnade en enig betänkandet Tryggad tillgång till kontanter där det konstateras att bankerna har ett särskilt ansvar för tillgången till kontanttjänster i samhället. Bland annat föreslår kommittén att vissa svenska bankaktiebolag och filialer till utländska kreditinstitut ska vara skyldiga att tillhandahålla kontantuttag och dagskassehantering i en sådan utsträckning att det finns en rimlig tillgång till dem i hela . Vidare menar kommittén att det även finns behov för privatpersoner av att kunna sätta in kontanter på bankkonto och att det därför är viktigt att insättningsmöjligheter för privatpersoner upprätthålls av bankerna. Mot bakgrund av enigheten i kommittén och konkretionsgraden i förslagen som lämnas bör en proposition baserad på betänkandet skyndsamt vara möjlig att överlämna till . Detta bör ge regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · H602249 · 2018-11-07 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över möjligheterna att främja och stärka utvecklingen av småföretagares tillväxt och tillkännager detta för regeringen. har en stor andel småföretagare i såväl stadsmiljö som landsbygd som arbetar hårt och oftast inledningsvis med små marginaler. Dessa eldsjälar är oftast drivande entreprenörer som tror på sin idé och som inte sällan arbetar ofantligt med timmar med en jämförelsevis låg timlön. Många småföretagare beskriver att de sitter i ett låst läge för att lyckas utveckla sitt företag, vilket gör att utvecklingsprocessen blir begränsad. De beskriver att de ofta är högt belastade arbetsmässigt och med för små marginaler för att det ska möjliggöra anställning av personal, i syfte att öka och bredda kapaciteten i företaget. Istället riskerar många småföretag som har en utvecklande och ljus prognos framför sig att tvingas avsluta sin verksamhet eller i värsta fall att småföretagaren drabbas av utbrändhet. Här finns ett starkt behov av att se över småföretagarnas möjligheter att växa sig starka och att ge dem rätt förutsättningar för detta.
mot · H6022490 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskonto och tillkännager detta för regeringen. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Avtalen är normalt 50-åriga och kan ses som en del av det långsiktiga skogsskyddet. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderättshavaren, dvs staten, en fastighet av viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrendeavtal. anger i en skrivelse från 2005-02-14 (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodiseringen för avtal som enbart innebär en begränsning för fastighetsägaren att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Naturvårdsavtalen är en viktig del i att stimulera arbetet med att bevara skyddsvärd skog samt utgör ett led i att uppnå de miljömål som är uppsatta för skogen. Den ersättning som betalas ut till markägarna är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut, genom att det exempelvis finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten samt det faktum att ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättning för naturvårdsavtal får sättas av till skogskonto. En sådan förändring ligger i linje med den ambition som regeringen och tidigare tydligt visat i proposition 2002/03:79, då man övervägde en lagändring för att tillåta periodiseringen av ersättningen . Men med hänvisning till utgången i rättsfallet RÅ 2002 ref. 84 ansåg lagstiftaren att någon lagändring inte krävdes. I propositionen uttalas följande: Emellertid har Regeringsrätten, som tidigare nämnts, i en nyligen meddelad dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, där nämnden funnit att en engångsersättning i anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Per Åsling (C)
mot · H6022496 · 2018-11-30 00:00:00 — Växa-stöd – även för enkla bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett utvidgat växa-stöd så att det även omfattar enkla bolag, och detta tillkännager för regeringen. infördes ett tillfälligt växa-stöd för enskilda näringsidkare som anställer en första person. Det tillfälliga växa-stödet innebär att enskilda näringsidkare som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter bara ska betala ålderspensionsavgiften om på ersättningen till den anställde . Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger . Anställningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Reglerna gäller t.o.m. . Kretsen som omfattas av möjligheten att erhålla växa-stöd utökades . Även aktiebolag och handelsbolag med högst två delägare kan under vissa premisser erhålla växa-stöd. I samband med utvidgningen uttalas särskilt att enkla bolag inte omfattas av definitionen enmansföretag och därmed inte heller omfattas av reglerna om växa-stöd. Ett enkelt bolag föreligger när två personer kommit överens om att driva näringsverksamhet tillsammans. Ett vanligt förekommande fall av enkla bolag är när två ägare av en näringsfastighet driver verksamheten tillsammans, exempelvis två makar eller två syskon. Precis som vid handelsbolag är det alltså fråga om två bolagsmän som beslutat sig för att driva verksamheten tillsammans, med den enda egentliga skillnaden att någon registrering av ett handelsbolag inte har skett. Att enkla bolag, till skillnad från aktiebolag och handelsbolag, inte omfattas av växa-stöd innebär en ovälkommen diskriminering av en verksamhetsform som framförallt är vanligt förekommande på landsbygden. Det är därför motiverat att reglerna om växa-stöd ändras så att det även omfattar enkla bolag. Per Åsling (C)
mot · H6022497 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i och tillkännager detta för regeringen. arrangerades alpina i Åre som på många sätt var det största vintersportevenemanget i genom tiderna. Året efter var det dags för i , och även det blev en mycket stor framgång med större publikuppslutning än de mest optimistiska förhoppningarna. Kommentarerna efter de båda stora VM-arrangemangen i har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrangemangen, vilket är ett resultat av erfaren och skicklig ledning. tillhör stormakterna inom vintersport men har dock ännu inte stått värd för ett olympiskt vinterspel. Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre och är det nu dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och kraftfullt arbete för att få ett till . Redan bör vara rimliga att anordna. är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, prova sina gränser. Eftersom aldrig har stått värd för borde vi rimligen ha mycket goda chanser att tilldelas arrangörskapet av ett . är en nationell angelägenhet. Därför är det viktigt att idrottsrörelsen får stark uppbackning av regeringen och näringslivet för att verkligen kunna satsa i en offensiv kandidatur. Ett är en framtidsinvestering som skapar tillväxt och utveckling. Det är det tydliga resultatet från orter som stått som värd tidigare. Ett svenskt kan med fördel förläggas till flera orter. Detta för att kunna nyttja befintliga anläggningar. I Åre–finns de naturliga förutsättningarna i form av redan befintliga anläggningar och upparbetad erfarenhet. I närområdet finns också infrastruktur och kompetens för att arrangera. Andra alternativa koncept bör dock prövas för att skapa största möjliga uppslutning bakom en ansökan. Idrottsrörelsens uttalade ambition att arrangera i både och var ett intressant koncept. Det finns även andra intressanta alternativ som bör prövas. –Åre–skulle vara ett nyskapande koncept, med resurser i geografisk närhet. Ett jämt-trönderskt är nu möjligt tack vare ändringar i regelverk. En satsning på ett svenskt förutsätter att och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är angeläget att både regering och riksdag tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att regering och riksdag principiellt ser positivt på en OS-ansökan till är en viktig signal. Per Åsling (C)
mot · H6022498 · 2018-11-30 00:00:00 — OPS-finansiering av större infrastrukturprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt och tillkännager detta för regeringen. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt och i den transportplan som gäller 2014–2025 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 600 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka, exempelvis , nya svensk-norska tvärbanor eller en fast förbindelse –. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta något som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H6022499 · 2018-11-30 00:00:00 — Ombyggnad av för utveckling av Ystads hamn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att förbättra trafiksituationen på i och tillkännager detta för regeringen. Ystads hamn är största hamn vad gäller färjetrafik till och . Det är också den tredje största hamnen för färjepassagerare. 2014 åkte cirka 700 000 bilar, lastbilar och bussar med färjorna till och från och . som passerade uppgick till över . Trafiken har ökat och beräknas fortsätta öka . fattade Ystads kommun ett inriktningsbeslut om att flytta ut hamnen för att på så sätt öka kapaciteten och skapa utveckling inte bara i utan för näringslivet i hela . är dock inte E65:an anpassad för den intensiva och ofta tunga trafik som går till och från Ystads hamn. Genomfartstrafiken med såväl godstransporter som personbilar till och från hamnen via går rakt genom staden. En utbyggnad av hamnens kapacitet kommer skapa ytterligare belastning. Därför är det av största vikt att beslutar om åtgärder för att göra mer trafiksäker och framkomlig och få bort köbildningar.
mot · H602250 · 2018-11-07 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge barn som placerats i hem enligt socialtjänstlagen ett barnombud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge barnombudet till ett barn som placerats i hem enligt socialtjänstlagen insyn och skyldighet att rapportera missförhållanden gällande omkostnadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. Vi känner många igen berättelserna från barn och unga som varit placerade i hem där de upplever att ingen direkt lyssnat eller funnits vid deras sida. Barnet vet att myndighet och familjehem samarbetar, vilket gör att barnet indirekt inte har någon att vända sig till. För att ytterligare stärka barnets bästa och på riktigt kunna lyssna till det enskilda barnet, bör regeringen tillsätta en utredning som möjliggör att barn som placeras i hem enligt socialtjänstlagen ges ett eget barnombud som är oberoende av myndighetsutövningen. Barnombudets roll blir att stödja och vara en tredje part mellan familjehem och socialtjänst. Familjehemmen ges ekonomisk ersättning vid mottagande av barn, ett så kallat arvode. ges ett omkostnadsbidrag som ska täcka kostnaderna för att barnet är inneboende, inklusive kläder, fritidsaktiviteter etc. För att stärka barnets ekonomiska rätt menar jag att barnombudet bör ges möjlighet till insyn över omkostnadsbidraget, så att denne vid behov kan säkerställa att barnet verkligen får del av de tilltänkta bidraget, och att barnombudet också ges skyldighet att rapportera eventuella missförhållanden gällande omkostnadsbidraget.