mot · H602669 · 2018-11-22 00:00:00 — har som övergripande mål att våra havsområden ska uppnå ett gott miljötillstånd där organismerna i havet är välmående och resurserna nyttjas uthålligt. Ett flertal av våra miljökvalitetsmål fungerar som viktiga redskap för att nå detta tillstånd i vår havsmiljö. Ingen övergödning, Hav i balans samt Levande kust och skärgård och Ett rikt växt- och djurliv. senaste prognos bedömer dock att inget av dessa mål kommer att nås till 2020 vilket var ambitionen när miljökvalitetsmålen antogs. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) konstaterar att trots ett omfattande och långvarigt åtgärdsarbete för en bättre havsmiljö finner man fortfarande många tecken på att miljötillståndet i och inte är tillfredsställande. De största problemen är kopplade till övergödning, farliga ämnen, fysisk exploatering och fiske. ökar påverkanstrycket från en mängd näringar. Visserligen minskar gamla miljögifter i djur och växter men det har i stället tillkommit nya. Den svåra problematiken med omfattande syrebrist och döda bottnar i består. Tillförsel av organiskt material ökar i både och , och är fortfarande starkt påverkad av övergödning och överfiske. Mikroplaster påverkar jordens samtliga miljöer och ger negativa effekter även i havsområden. är nöjt med den stora satsning som gjordes för att rena våra hav i budgetöverenskommelsen med regeringen . Ytterligare satsades för sanering av vrak, minska övergödning och miljögifter samt stärka skyddet av områden. Ytterligare åtgärder och styrmedel kommer dock att krävas för att våra hav åter ska bli fungerande ekosystem. Bottentrålningen är ett stort hot mot känsliga och ofta relativt okända havsmiljöer och ekosystem. De flesta arter som lever i djuphaven har en långsam tillväxt- och reproduktionstakt vilket gör att det tar mycket innan mängden fisk som tas upp kan ersättas. Extremt tunga redskap som river upp skadliga stoftmoln och ödelägger livet på bottnarna används . Bottentrålning påverkar miljön på flera sätt både genom fysisk påverkan på livsmiljöer och biologiskt genom att artsammansättningen förändras. Det enda välmående beståndet av torsk i svenska vatten återfinns , enligt forskare på , i där trålförbud rått . Den största delen av bottenlevande fisk och skaldjur som fångas av svenskt yrkesfiske fiskas med bottentrål. Det sker en utveckling av mer skonsamma redskap för att bottentråla. Detta är en utveckling som avser stödja både i svensk förvaltning och i EU-arbetet. Men då bottentrålningen i stora delar motverkar ett långsiktigt hållbart fiske efter bottenlevande arter anser vi att fiskemetoden i denna form bör förbjudas inom EU. bör verka för ett förbud mot icke-skonsam bottentrålning inom EU. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Inför moratorium för torskfiske med trål i Situationen för torsken i är alarmerande. Bestånden är allvarligt hotade och har av bestånden försvunnit och de har i det östra beståndet blivit mindre och magrare. Torsken i det östra beståndet blir i många fall inte längre än fast de borde bli närmare 50 centimeter och de blir könsmogna allt tidigare. Torskbeståndet påverkas av ett flertal negativa miljöfaktorer men att torskens storlek förändrats kan bero på högt fisketryck med selektivt fiske. När ett bestånd i hög utsträckning består av fisk i samma storlek ökar konkurrensen om maten och om det i för hög utsträckning sker fiske på det som torsken äter ökar risken för att brist på mat uppstår för torsken. Övergödningen leder också till att syrehalten försämras i torskens lekområden vilket gör det svårare för äggen att utvecklas. Fiskare har fått allt svårare att ens nå upp till de generösa kvoterna vilket indikerar att dessa är satta alldeles för högt. Trots detta fortsätter och fiskeministrar att acceptera fiskekvoter för torsken i som inte är långsiktigt hållbara. Även om torskbeståndet i västra delen av återhämtat sig något anser att det enda acceptabla förhållningssättet till fiskekvoter för är att den vetenskapliga rådgivningens förslag på kvoter aldrig bör överskridas samt att försiktighetsprincipen bör gälla då som ekosystem är påtagligt sargat. Vi anser därför att ett moratorium för trålfiske efter torsk bör införas i . Då ges möjlighet att se vilka effekter det ger för bestånden på torsk och för att förhoppningsvis möjliggöra ett långsiktigt hållbart fiske . bör verka för att EU inför ett trålfiskestopp för torsk i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Stärk bestånden av fisk i våra hav Svenska bestånd av de vanliga matfiskarna torsk, kolja, långa, kummel och hälleflundra är hotade. Fisket utgör ett av de allvarligaste problemen för den biologiska mångfalden i enligt analys. EU:s nya gemensamma fiskeripolitik (GFP) ger enligt förutsättningar för att skapa ett långsiktigt hållbart fiske. Bristen på tillsyn av fiskeri- och miljölagstiftning är dock ett fortsatt problem och fiskekvoter överskrider fortsatt de vetenskapliga rekommendationerna. Det internationella havsforskningsrådet (Ices) är en internationell organisation bestående av fler än 4 000 forskare från drygt 20 medlemsländer som tar fram forskning och råd för att stödja ett hållbart nyttjande av världshaven. anser att Ices rekommendationer bör vara styrande för i förhandlingar om fiskekvoter och att organisationens föreslagna nivåer bör betraktas som den högsta nivå som bör acceptera som position inför förhandlingar. Då medlemsländerna inte följt forskarnas råd när fiskekvoterna förhandlats blir resultatet ett legaliserat överfiske år . Val av fiskemetoder som exempelvis storleken på maskor gör att man kan undvika att fånga för små, för unga eller för stora fiskar. Men trots varierande nätmaskor kan olika redskap orsaka oavsiktliga bifångster av exempelvis sälar, delfiner och dykande sjöfåglar som trasslar in sig. Bifångster i både trål och andra fiskeredskap är ett allvarligt hot mot flera arter av fisk, sjöfågel och däggdjur. Dessutom visar nya studier i bl.a. att mängden stora rovfiskar, såsom torsk, gädda och abborre, kan ha stor betydelse för att begränsa tillväxten av alger och andra övergödningseffekter. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som fasar ut skadliga fiskemetoder på kritiska fiskebestånd samt premierar skonsamma fiskeredskap. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att ett fungerande regelverk för ett hållbart fiske ska efterlevas krävs en effektiv kontroll samt ökad kunskap som därmed gynnar det yrkesfiske som följer regelverket om kvoter och utkastning. Kamerakontrollerna är en effektiv metod och kameramaterialet används för att säkerställa att rapporterade fångstuppgifter i loggboken är korrekta samt att fastställa att utkastförbud efterlevs. Kamerakontrollernas noggrannhet ger också en bra förutsättning för att inhämta fångstdata. Flera andra länder använder sig redan av den här tekniken och i genomfördes det första försöket . har ytterligare 100 försök genomförts och håller exempelvis på att införa kamerakontroller på alla sina fiskefartyg. Regeringen bör återkomma med förslag på stärkt kunskapsunderlag och effektivare fiskeövervakning som även inbegriper möjlighet till försök med kamerakontroll. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ålen är klassad som akut hotad i . har av beståndet av glasålar (ålyngel) vid Europas kuster försvunnit. Det är därför av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. I har ålplanen lett till ett förbud mot fritidsfiske på ål i havet och ett begränsat yrkesfiske men fortfarande bedrivs riktat fiske efter ål i svenska hav och sötvatten. Utöver det legala fisket i på ål finns även illegalt fiske. Så länge det finns legalt fiske på ål så försvåras även kontrollen av försäljning av illegal ål. Det internationella havsforskningsrådet (Ices) råder till att införa totalt fiskestopp på ål. har ansvar för att bevara ålen, inte minst då de flesta könsmogna ålarna (blankålar) från vandrar ut längs vår kust, och bör vara ledande för att skydda arten i nödvändig utsträckning. bör införa ett totalförbud för allt riktat fiske på ål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.4 Skydda av våra havsmiljöer har i Nagoyaöverenskommelsen åtagit sig att genomföra en räddningsplan (de s.k. Aichimålen) för att bromsa utarmningen av biologisk mångfald och att till 2020 se till att jord-, vatten- och skogsbruk bedrivs hållbart. har även 16 nationella miljökvalitetsmål som utgör grunden för vår nationella miljöpolitik och där ett utökat marint skydd skulle stärka möjligheterna att nå målsättningarna för flera av dessa. anser att det är en framgång att arealmålet om skyddade havsområden nåddes i genom att fyra nya skyddade områden utsågs och skyddet uppgår nu totalt till vilket är en fördubbling av arealen marint skyddade områden . Det kvarstår dock fortfarande att nå målets delar om ett ekologisk representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. I uppgår motsvarande skydd till och i . Forskning visar att behovet av skyddade områden ligger på ungefär 20–för varje livsmiljö. Regeringen bör återkomma med förslag på långsiktig strategi och målsättning om att öka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.5 Stoppa spridningen av mikroplaster Användning av plast ger en rad negativa effekter för människa och miljö. Detta p.g.a. plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning samt den negativa miljöpåverkan som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplast som hamnar i hav och sjöar. ökar tillverkningen av plast i världen. 2015 producerades plast vilket var en ökning med nära jämfört med . Plasten som hamnar i havsmiljön bryts sönder till mindre delar som till slut blir små partiklar, s.k. mikroplast. Vetenskapliga studier visar att mikroplast kan orsaka stor skada på det ekosystemet och dess organismer. I upptäcktes en strandad val 2017 som hade magsäcken full av plast, bl.a. 30 plastpåsar, och valen var i övrigt utan föda. Många arter i våra hav äter små plastpartiklar i tron att det är föda. Plasten bryts ned mycket långsamt och många djur drunknar och skadas även genom att de fastnar i större plastförmål. Det finns studier som tyder på att plastpartiklar också kan knyta till sig miljögifter. I en nyligen utförd studie konstaterades det att i 39 olika bordssalter fanns endast tre som var helt fria från plast. arbetar med en strategi för en giftfri miljö samt en specifik plaststrategi. Plaststrategin är en del av EU:s satsning för en cirkulär ekonomi. har kommissionen lagt fram ett förslag till för att begränsa engångsplaster genom en kombination av förbud och andra åtgärder. antog en position till det direktiv som ska halvera nedskräpningen av plast i naturen och som ligger nära kommissionens förslag. position innebär att vissa engångsplastprodukter blir dyrare som andra förbjuds och pantsystem byggs ut. Förslaget innebär att fler plastprodukter än kommer att omfattas av ett producentansvar. anser att beslut är ett viktigt steg för att bättre reglera engångsartiklar i plast även om vi anser att mer omfattande reglering krävs där bl.a. plastpåsar även ingår. anser att bör utforma även en nationell plaststrategi som kan ta sin utgångspunkt i men med skarpare reglering och högre ambitioner för att minska plastens negativa effekter på miljön. Regeringen har genom tillsättningen av en särskild utredare för att se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast lagt en god grund för att en sådan strategi ska kunna utarbetas. Därtill har 2017 i ett regeringsuppdrag identifierat viktigare källor i till utsläpp av mikroplaster till havet där vägar och däck, konstgräsplaner och industriell produktion och hantering av primärplaster har konstaterats vara viktiga källor. Utöver detta har också ett regeringsuppdrag att föreslå åtgärder och styrmedel för att minska de negativa effekterna på marin miljö till följd av nedskräpning. har därmed lagt en god grund för att samlat åtgärda de komplexa problem som orsakas av vår höga plastanvändning. Regeringen bör återkomma med förslag på en nationell plaststrategi med åtgärder och regleringar för att minska de negativa miljöeffekterna från plast. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.5.1 Inför nationellt förbud mot försäljning av plastbärkassar Enligt EU:s direktiv ska förbrukning av plastbärkassar minska för att förbättra miljön och effektivare nyttja våra resurser. I införde regeringen en ny förordning 2016 om plastbärkassar för att minska förbrukningen av plastbärkassar. beslutade att butiker och restauranger ska informera om plastkassars miljöpåverkan och medverka till att förbrukningen ska minska. I förbrukade vi mer än 80 plastkassar per person 2017. Målet till 2025 är 40 plastkassar per person och år. Statistik visar att av den sålda plasten material återvanns. anser att det krävs kraftigare reglering av plastbärkassar för att minska dess miljöpåverkan. Vi anser att användning av plastbärkassar bör avskaffas. Att främja biobaserade plaster i stället för fossilbaserade plaster kan vara motiverat i en del fall för att minska plastförbrukningens miljöpåverkan och minska beroendet av fossila råvaror som råolja och naturgas. Men biobaserade plastpåsar ger upphov till samma problematik med nedbrytbarhet som fossilbaserade plaster gör och kan därmed förorsaka stor skada på ekosystemen även de. Ett flertal länder har valt att införa förbud mot plastbärkassar och vi anser att bör ansluta sig till dessa länder. bör införa ett förbud mot plastbärkassar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.5.2 Öka ambitionen att återvinna plast har ett återvinningsmål om att av hushållens plastförpackningar ska återvinnas men den faktiska återvinningen överstiger . kommer återvinningsmålet att höjas till för plastförpackningarna. När det gäller återvinningsmål för förpackningar av papper, glas och metall ligger det på medan den faktiska återvinningen är 78–. anser att det finns starka skäl att höja ambitionerna för att återvinna plastförpackningar. En ökad materialåtervinning av plast skulle stärka vår inriktning mot en cirkulär ekonomi och därmed minska de volymer av plast som kan försämra livsmiljön i våra sjöar och hav. Regeringen bör i förordning anta ett ökat återvinningsmål för plastförpackningar till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Hållbar jordbruks- och mineralnäring Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är definierat enligt följande ”Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks.” Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen framgår att många arter och naturtyper ännu saknar gynnsam bevarandestatus. För dessa är utvecklingen fortsatt negativ. Omfattande insatser görs men viktigast för att klara målet på lång sikt är att det även fortsättningsvis finns jordbruk i hela landet. Enligt ger insatser för att nå målsättningen för Ett rikt odlingslandskap även en positiv påverkan på flera av de globala hålbarhetsmålen inom Agenda 2030. Odlingslandskapets minskande biologiska mångfald påverkar dock hållbarhetsmålen negativt enligt myndigheten. är utvecklingen för odlingslandskapets biologiska mångfald en av de största utmaningarna att möta för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att vända utvecklingen krävs att det finns god tillgång på betande djur, plats för biologisk mångfald i mer intensivt odlade områden samt att det finns jordbruk i hela landet. Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för . har gruvbrytning en mycket stor påverkan på miljön och omgivande samhällen. På flera håll väcks nu en berättigad opinion för att bevara ovärderliga naturvärden och framtida välmående för lokalsamhälle och ursprungsbefolkning i samband med gruvbrytning. menar att nuvarande minerallagstiftning är otillräcklig för att skapa en hållbar mineralbrytning . Åtgärder behöver vidtas för att återföra samhällsinvesteringar till gruvregionerna och lokalbefolkningen och skärpa lagstiftningen för att värna miljön och skydda unika naturområden. En ökad gruvbrytning får inte heller minska våra ansträngningar för ett mer resurssnålt samhälle där tar ett ökat miljö- och klimatansvar. 6.1 Fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel Kemisk bekämpning är fortfarande den vanligaste bekämpningsmetoden mot oönskade växter och djur inom jordbruket. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. I en undersökning av 2017 konstaterades att som en allt större andel av den svenska åkerarealen odlas ekologiskt, dvs. utan kemisk bekämpning, så har intensiteten med bekämpningsmedel ökat på den övriga arealen. Det totala antalet årliga hektar doser är lika stort som , med skillnaden att de görs på en mycket mindre areal. Kemikalieinspektionen har konstaterat att som det konventionella jordbruket blir intensivare ses en ökning av risken för negativa effekter på vattenlevande organismer. Myndigheten anser att det krävs genomgripande förändringar för att komma bort från det kemikalieberoende som livsmedelsproduktionen nu är beroende av vilket förutsätter insatser för att utveckla och införa alternativ till kemisk bekämpning. anser att , i likhet med och , måste använda nationell reglering och styrmedel i större utsträckning för att minska användningen av bekämpningsmedel och att en handlingsplan bör antas med detta syfte. bör anta en handlingsplan för att fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1.1 Inför en ny differentierad beskattning av växtskyddsmedel Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten lämnade sitt betänkande 2017. Där konstaterar utredningen att en förändrad skatt på kemiska växtskyddsmedel kan vara lämplig som kompletterande styrmedel. En ny differentierad skatt föreslås med tre riskbaserade produktkategorier, varav kemiska växtskyddsmedel som endast innehåller verksamma ämnen med låg risk ska vara skattebefriade. Enligt utredningen ändrar skatteförslaget prisrelationen mellan produktkategorierna och bör leda till minskade miljö- och hälsorisker. anser att det är mycket angeläget att får en bättre beskattning av bekämpningsmedel då dagens beskattning har liten miljöeffekt. Vi anser att utredningens förslag på differentierad beskattning är bättre än den nuvarande men vi bedömer att dess styrande effekt kan vara för liten. har en betydligt starkare lagstiftning där skatten ökar med medlets giftighet vilket lett till att lantbrukare byter till mindre giftiga medel. ser ett stort behov av att en differentierad beskattning av växtskyddsmedel införs i och som i likhet med den som finns i ökar med medlets giftighet. 6.2 Anta målsättning om ekologisk produktion I den nationella livsmedelsstrategin framgår att produktionen, offentliga konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel bör öka. Detta är en inriktning som drivit och som vi välkomnar att den nu ingår i livsmedelsstrategin. Regeringen har även antagit mål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. anser att målsättningen för den offentliga livsmedelskonsumtionen är välavvägd och ambitiös men att produktionsmålet är för lågt. Vi anser att det finns många vinster med ökad andel ekologiskt lantbruk som uppgår till . Det ökar den biologiska mångfalden och minskar utsläppen av bekämpningsmedel i grundvatten och vattendrag. Efterfrågan på ekologiska livsmedel är stor och ökad inhemsk ekologisk produktion skulle därmed stärka både konkurrenskraft och hållbarhet i vårt jordbruk. Ekologiskt lantbruk ger även djur i ökad utsträckning möjlighet till naturligt beteende och studier visar att innovationer som sker inom det ekologiska lantbruket även ger effekt på det konventionella jordbruket. I Lantbrukarnas Riksförbunds (LRF) rapport som ekoland – analys av ekologiskt lantbruk i (2017) konstateras att skulle tjäna på mer ekologisk produktion. I rapporten framgår att mycket väl skulle kunna ha av arealen ekologisk . Strikt ekonomiskt skulle dock lönsamheten toppas när ungefär halva produktionen är ekologisk. Försäljningsvärdet skulle då öka med för ekologiska produkter Det skulle också skapas 3 400 nya jobb i sektorn och lönsamheten skulle öka med . Detta jämfört med om den ekologiska produktionen ligger kvar på dagens nivå. Rapporten konstaterar även att alla nuvarande konventionella producenter skulle vinna på en större omläggning oavsett om de går över till ekologisk produktion eller inte. Sammanfattningsvis finns många goda skäl att öka målsättningen för certifierad ekologisk jordbruksmark 2030. bör anta mål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3 vår bördiga jordbruksmark Åkermarksarealen fortsätter att minska i och ökar exploateringen av jordbruksmark. Med exploatering av jordbruksmark menas att bygga på marken eller använda den på ett sätt som gör att det inte går att odla där igen. Främsta skälet till att åkermarksareal försvinner är att marken inte längre brukas och växer igen. som detta sker har behov av att stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel. bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med beslutade eller planerade styrmedel och förutsättningarna för att långsiktigt bevara jordbruksmarkens produktionsförmåga bedöms som otillräckliga. Tillståndet för många av odlingslandskapets arter och naturtyper är dessutom dåligt eller ogynnsamt. Näst efter skogen finns flest rödlistade arter i odlingslandskapet. Det är därför även nödvändigt att gynna fler bruksmetoder som bidrar till en hävd som stärker den biologiska mångfalden i jordbrukslandskap. Ett mer mosaikartat landskap med olika former av naturbete och minskad användning av bekämpningsmedel bör eftersträvas. anser att den höga exploateringstakten av bördig , inte minst i , är mycket bekymmersam och inte förenlig med en långsiktigt hållbar livsmedelsförsörjning. Nya nationella styrmedel krävs för att minska exploateringen av jordbruksmark i kommunerna. Regeringen bör, för att minska exploatering av , återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Inget tillstånd att leta mineraler i unika naturområden Gruvbrytning innebär stor påverkan på miljön och redan prospekteringar och provborrningar kan medföra negativa effekter på naturvärden och renskötsel. En gruva eller ett kalkbrott ger stor negativ påverkan på naturvärdena i ett område som exploateras. Därför är det av avgörande betydelse att möjlighet till påverkan från berörda stärks och att skydd av unika natur-, turist- eller renbetesområden tidigt värnas i en exploateringsprocess från undersökningstillstånd till brytning. menar att det även för gruv- och prospekteringsbolagen innebär ekonomiska fördelar att tidigt i en process få besked om att brytning inte kommer att godkännas inom ett område. Bergsstaten inom geologiska undersökning (SGU) ska inte kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Stärk skyddet av vårt dricksvatten Dricksvattenförsörjningen är förmodligen det mest kritiska försörjningssystem vi har och en förutsättning för att vårt samhälle ska fungera.