mot · H602155 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om transportbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga myndigheter bör trygga en god tillgång till offentlig service för medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredband och tillkännager detta för regeringen. Hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner Vi ser positivt på landsbygdens möjligheter, som vi inte kan blunda för stora utmaningar, inte minst vad gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på olika sätt på landsbygden. Dessa möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom till exempel skogs-, gruv- och metallindustrin. För befolkningen på landsbygden skulle ökad turism ha en positiv inverkan på såväl sysselsättning som förutsättningarna att fortsatt kunna bo och verka i sitt närområde. Detta skulle också motverka ett ensidigt och sårbart näringsliv genom att tillskapa arbeten inom en mer differentierad arbetsmarknad. Sysselsättningstillväxten inom turism uppgick till , som den generella sysselsättningen endast växte . God infrastruktur vad gäller såväl fysiska transporter som snabb och stabil internetuppkoppling är viktiga förutsättningar för regional tillväxt. anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningarna för regional tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata där utmaningen inte ligger i att fördela en kaka utan i att få den att växa. Vi anser även att skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt men kan inte lösa de stora utmaningarna på . En viktig förutsättning för att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till såväl privat som offentlig service. I mest glesbefolkade delar saknas möjlighet och kundunderlag att ha både ett postkontor, ett apotek och en matbutik. Ännu större samordning av offentliga och privata tjänster än den vi ser kan därmed vara en väg att gå. En lokal matbutiks överlevnad kan vara direkt avgörande för att kunna tillhandahålla offentlig service såsom medicin- och postpaketutlämning. Vi menar att en sådan samordning även gynnar möjligheten att bedriva privat service. Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och medborgare som väljer att bo och verka i landets glesbefolkade regioner på liknande villkor som i landets övriga, mer tätbefolkade, regioner. Att utjämna kostnader för transporter är avgörande i ett land som som präglas av stora avstånd. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. Vi ser härvid ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. spårbundna godstransporter är av en föråldrad standard och därför långsammare än vad som skulle vara tekniskt möjligt. Flaskhalsar skapas i transportkedjorna när spåren delas med persontransporter, vilket har en hämmande inverkan på näringslivet som är beroende av snabba och effektiva transporter. Vi vill även införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, som bör uppgå till av utgiftsområdet för kommunikationer. Denna marknadspott ska snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd som ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd samt stimulera till höjd förädlingsgrad inom stödområdets näringsliv. Stödområdet omfattar , , och . Detta stöd har under vissa år haft ett större anslag än vad som har behövts för att täcka de ansökningar som har inkommit. Det finns dock, enligt handläggare, olika delförklaringar till att allt färre söker detta bidrag. Det beror till exempel på att företag flyttar eller lägger ner och det finns också företag som inte är medvetna om att de kan ansöka om stöd. I den mån företag inom stödområdet flyttar söderut inom är det en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte och kan betraktas som för lågt. Vår uppfattning är att det finns behov av att ökar informationsspridningen av möjligheterna att få bidraget till näringslivet inom de berörda stödområdena. En grundpelare i vår regionalpolitik är att delvis utlokalisera statliga arbetstillfällen från större städer till landsbygden, att nyetablera myndigheter och verk på landsbygden samt förhindra fortsatt flytt av statliga jobb från landsbygd till storstäder. Med dagens tekniska utveckling finns det goda möjligheter att förlägga statliga arbetstillfällen utanför storstäderna och det finns därför få godtagbara skäl att generellt centralisera statliga jobb till storstadsregionerna. Denna omlokalisering är emellertid ett långsiktigt mål. Om den sker i för snabb takt riskerar den att medföra ekonomiska, sociala, logistiska och organisatoriska problem. Utlokaliseringar ska alltså ske med försiktighet, som ett komplement till de nyetableringar som i huvudsak ska ske utanför storstadsregionerna. Omlokaliseringar ger positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg. Detta i sig ökar i förlängningen attraktionskraften att bo på dessa orter. En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. har en nedåtgående spiral inneburit att offentlig service dragits undan från landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag, vilket i sin tur bidragit till att försämra befolkningsutvecklingen än mer. För att kompensera för detta har myndigheter och kommuner satsat allt mer på att erbjuda information och service över internet och telefon, vilket för många är ett fullgott alternativ. finns det alltjämt hushåll i glesbygd som fortfarande saknar tillgång till snabb och stabil internetuppkoppling trots att arbetet med att bygga ut näten varit omfattande. Vi vill stärka medborgarservicen genom ökad samverkan för att bibehålla samt utveckla den offentliga servicen. Fysiska möten kan ibland av praktiska skäl inte åstadkommas, men tack vare modern videokonferensteknik är det möjligt att verka för personliga möten på distans inom ramen för samverkanskontoren. Detta kan ge alla medborgare en likvärdig tillgång till service. Vi blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling, såväl i arbete där alltmer automatiseras med datorers hjälp som på vår fritid där både underhållning och omvärldsrapportering fortsatt flyttar över till internetbaserade medier. Detta gör internettillgänglighet ytterst till en demokratifråga. Ett där alla medborgare inte har samma chans att delta i samhällsdebatten, eller få samma tillgång till information, ser vi som skadligt och något som ytterligare riskerar att bidra till ökad polarisering mellan landsbygd och stad. Infrastruktur handlar inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation såsom bredband. Behovet av tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. är glesbygden kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande som ännu inte kan erbjudas tillgång till snabbt internet, vilket vi finner bekymmersamt. Vi är därför av uppfattningen att det som framkom i slutbetänkande om att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025 är en förutsättning för att landsbygder skall leva.