ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021484 · 2018-11-28 00:00:00 — Ändring av lagen om finansiell samordning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser bör ändras så att samordningsförbunden får behandla personuppgifter om individer som är föremål för rehabiliteringsinsatser inom ramen för den samverkan som finansieras enligt denna lag, och detta tillkännager för regeringen. Lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (2003:1210) reglerar samordnad rehabilitering mellan Arbetsförmedlingen, , regioner/landsting och kommuner då ordinarie verksamhet eller ordinarie samverkan inte erbjuder tillräckliga möjligheter att möjliggöra individers rehabilitering. Samordningsförbunden har till uppgift att: Besluta om mål och riktlinjer för den finansiella samordningen. Stödja samverkan mellan samverkansparterna. Finansiera sådana insatser som avses ovan i punkten 2 och som ligger inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde. Besluta på vilket sätt de medel som står till förfogande för finansiell samordning ska användas. Svara för uppföljning och utvärdering av rehabiliteringsinsatserna. Upprätta budget och årsredovisning för den finansiella samordningen. Uppföljningen ska redovisas i redovisningssystemet som administreras av . Denna redovisning omfattas av en mängd personuppgifter som måste hanteras av samordningsförbunden. Även i daglig verksamhet hanteras personuppgifter. Efter en dom i mål 6155-16 av i Förvaltningsrätten i kan konstateras att Finsam-lagen behöver förtydligas så att samordningsförbunden utan att bryta mot personuppgiftslagstiftning kan hantera de personuppgifter om individer som är föremål för rehabiliteringsinsatser som man har att redovisa och följa upp. Efter införandet av GDPR är behovet av att förtydliga lagen än mer påtagligt för att det ska gå att bedriva verksamhet inom samordnad rehabilitering inom samordningsförbunden i enlighet med gällande lagar. Det går att konstatera att det inte finns någon samsyn angående hantering av personuppgifter mellan de samverkande myndigheterna och samordningsförbundens roll varvid ett förtydligande av lagen är angeläget.
mot · H6021485 · 2018-11-28 00:00:00 — Låt logopeder vara intygsskrivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta logopeder vara intygsskrivare till för barn som fyllt och som behöver vårdnadshavare med sig vid sjukvårdande besök, och detta tillkännager för regeringen. De patientgrupper som kommer till logoped har svårigheter att uttrycka sig i tal eller skrift och kan också ha svårt att uppfatta talat och skrivet språk. Detta leder till svårigheter i det dagliga livet, i familjen, i skolan, på jobbet och . Av naturliga skäl är detta patientgrupper som inte ofta hörs i debatten. Logopeden är ofta den enda medicinska vårdgivare som patientgruppen besöker eller har kontakt med, det vill säga det är inte alls givet att de har en läkarkontakt angående det de kommer till logopeden för. Patienterna har kommunikationshinder av olika slag som försvårar för dem att obehindrat klara sig ensamma, inte minst när de är barn. Ofta behöver dessa barn och ungdomar ha målsman med sig vid besök i vården. Ett exempel är barn och ungdomar med stamning. Där är det logopeden som ställer diagnos och ger behandling. Ändå godkänns inte logopeden som intygsskrivare om det är så att en målsman behöver närvara vid besöket. Trots att logopeder är legitimerade vårdgivare. För just denna patientgrupp och dess föräldrar behöver vi underlätta och förenkla vårdförloppet. godkänner enbart intyg från läkare, dvs. även i de fall där läkare inte ens är inkopplad. Genom att ge logopeder rätt att skriva intyg till hade man kunnat avlasta läkare, underlätta för barn och familjer samt göra hela vårdkedjan mer effektiv.
mot · H6021486 · 2018-11-28 00:00:00 — Forskning och rådgivning kring insjöfisk och vattenbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka forskningen och rådgivningen kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de övriga nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. produktionsförmåga när det gäller mat utnyttjas allt sämre genom att åkrar och betesmarker läggs i träda eller extensiva eller förbuskas. Produktionen av mjölk, nötkött och griskött minskar. Skogarnas avkastning av viltkött minskar på grund av de växande rovdjursstammarna av björn och varg. gäller det att vända utvecklingen genom en bred kraftsamling mellan stat och näring, industri och handel, forskning och rådgivning med mera. Denna motion riktar in sig på de svenska insjöarnas rikedom av fisk och den stora potentialen att öka produktionen och fångstuttagen. har 95 000 sjöar, där våra fyra största sjöar svarar för av det svenska insjöfisket. Det finns utvecklingspotential i insjöfisket. Fångsterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket uppgick till totalt och ett värde i första handelsledet av . Motsvarande uppgifter för var respektive . De ekonomiskt mest betydelsefulla fiskarterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket är gös, kräfta och ål. Hur mycket proteinbiomassa kan de svenska insjöarna producera och vad kan den användas till? Här är kunskapen för dålig och det bedrivs inte mycket forskning med den inriktningen . , mört och övrig vitfisk borde ses som en slumrande resurs som borde kunna fångas i växande mängder och nyttjas till nya spännande ändamål. Många av landets sjöar är övergödda och påverkar i sin tur och negativt. Övergödningen har gynnat vitfisken som ökar belastningen genom att späda på övergödningen ytterligare. De tusentals ton vitfisk som finns i sjöarna skulle kunna användas som råvara till fiskmjöl och användas som foder i den ökade fiskodlingen som vi redan beslutat om. Detta skulle gynna såväl vattenmiljön som rovfiskarna gädda, gös och abborre som alla är värdefulla exportprodukter. Det är mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller insjöfisket, och det arbete som sker i bör i så hög grad som möjligt ske med goda kontakter med de övriga nordiska länderna. I exporterar vi gädda, gös och abborre som vi importerar odlad fisk (hajmal m.m.) från . Någonstans på vägen genom möts dessa fiskar. Med ökad satsning på insjöfiske kan behovet av import rimligen minskas. Landsbygdens turistföretagande gynnas av bra fiskevatten vilket ju saknas i stora delar av . Den viktigaste punkten är dock att fiskevård, vattenvård och fiskodling ses som ett gemensamt område då de alla påverkar varandra. Alltså behöver vi i likhet med utveckla forskning och rådgivning på området. Vi har motionerat i denna angelägna fråga tidigare. Utskottet har utan närmare kommentarer hänvisat till den forskning och rådgivning som pågår. Vi anser att den är alldeles otillräcklig och därtill att detta vatten- och miljöarbete bör samordnas med de övriga nordiska länderna.
mot · H6021488 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ny lagstiftning genom att införa ett ”opt out”-system gällande organdonation i och tillkännager detta för regeringen. Svenskar är mest positiva till organdonation i världen. Ungefär 8 av 10 svenskar är positivt inställda till att donera organ efter sin död. Ändå är organbristen så stor att det i snitt dör en människa som väntar på organ. fanns det ett behov av 817 organ i . I snitt, , har antalet legat stabilt på ca 150 stycken i . Det finns också stöd för att donationsfrekvensen kraftigt varierar över tiden i enskilda landsting och regioner i och dessa skillnader kan inte enbart förklaras av befolkningsstrukturens variationer. Trots vår positiva syn på organdonation hamnar långt efter när vi vidgar blicken till övriga länder i gällande avlidna per miljon invånare. Länderna på topp fem på listan har alla ett ”opt out”-system som förutsätter att alla medborgare automatiskt är organdonatorer, om man inte aktivt avregistrerar sig i ett speciellt register. Vi får inte heller glömma bort den etiska aspekten av ett ”opt out”-system. Ett sedan innan känt ställningstagande till organdonation underlättar för anhöriga i en redan svår stund. Hälso- och sjukvårdspersonalen kommer i många fall att ställa frågan till de anhöriga hur patienten ställer sig till donation. Ofta är det så att detta är en oerhört svår fråga för en redan känslosam anhörig i en pressad situation, i en osäker miljö när man kanske aldrig diskuterat frågan innan med sina närmsta. Här är ett ”opt out”-system väldigt effektivt eftersom valet redan är gjort. Det underlättar också för hälso- och sjukvårdspersonal som redan vet vilken typ av medicinering som ska ges i livets slutskede för att organen ska klara sig som patienten ska ha det så bra och smärtfritt som möjligt. Skulle det vara så att det finns speciella eller religiösa skäl till att anhöriga tar ett mycket starkt avstånd från donation av patientens organ får ”opt out”-systemet givetvis respektera detta. En del kan önskas kring förtydligandet av hälso- och sjukvårdens ansvar för organdonationer, nationella informationskampanjer samt opinionsbildning som riktar sig mot allmänheten, effektivisering gällande både nationell samt internationell samordning, integritetsskyddande av donationsregistret, ersättning för levande m.m. Att införa ett ”opt out”-system, som andra europeiska länder framgångsrikt gjort, borde vara ett första steg. Regeringen behöver skyndsamt lägga fram förslag till en ny lagstiftning för införandet av ett ”opt out”-system samt vidta andra åtgärder som underlättar samt ger ökad organdonation i .
mot · H6021489 · 2018-11-28 00:00:00 — Måltider med kvalitet, valfrihet och närproducerade produkter i äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till bättre måltider för äldre och mer närproducerade livsmedel i den offentliga maten genom ett måltidslyft och tillkännager detta för regeringen. Det är särskilt viktigt med bra och näringsrika måltider . Detta för att bland annat förebygga ohälsa, undernäring, sjukdomar, fallskador och ett ökat behov av vård. Bra måltider är dessutom av stor vikt för livskvalitet och självbestämmande . Att satsa på bra måltider för äldre är därmed även positivt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Ändå hör vi på flera håll talas om kalla och tråkiga matlådor inom , äldre som tvingas äta ensamma, att äldre inte har möjlighet att välja mellan olika rätter eller om i det närmaste oaptitlig mat som serveras på särskilda boenden. ska det understrykas att det finns kommuner runt om i landet som arbetar aktivt i frågan, har dietister och en välgenomtänkt strategi för bättre äldremåltider. Vi behöver ta äldremåltider på större allvar. rekommenderar bland annat att måltiderna inom äldreomsorgen lägger fokus på äldres individuella behov och önskemål, inflytande, trivsam miljö, måltidssällskap, matkvalitet och mellanmål. För att detta ska kunna uppnås är det avgörande att fler kommuner satsar på att ge äldre möjligheten inte bara till bättre måltider och livskvalitet utan också till mer inflytande över sina måltider. Det kan handla om att anställa dietister, ta in fler leverantörer av maten inom och att arbeta strategiskt för att förebygga ohälsa och undernäring. Det kan därför i sammanhanget behövas ekonomiska morötter för att kommuner ska börja satsa på bättre äldremåltider. Ett viktigt steg för att maten i det offentliga ska förbättras är att offentliga upphandlingar lägger större vikt vid kvalitet. Ändå är ungefär hälften av maten som serveras i det offentliga importerad. Ofta tas vid upphandlingar större hänsyn till pris än kvalitet, djurskydd och miljö. Det är inte rimligt att det offentliga ställer stränga krav på landets livsmedelsproducenter att nå upp till och det offentligas egna upphandlingar sedan inte lever upp till samma kravnivå. Maten som serveras i det offentliga bör i större utsträckning sträva efter att vara närproducerad. Det ger möjligheter inte bara till bättre kvalitet på maten i det offentliga utan också till företagande och jobb runt om i landet. De kommuner som arbetar aktivt med en kombination av bättre äldremåltider och mer närproducerade livsmedel i den offentliga maten bör kunna premieras ekonomiskt genom ett måltidslyft i form av ett statligt stimulansbidrag för att utveckla måltidskvaliteten.
mot · H6021490 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera studie- och yrkesvägledarnas roll och att integrera studie- och yrkesvägledning i ordinarie undervisning och tillkännager detta för regeringen. Det finns olika skolor som erbjuder ett brett utbud av utbildningar: lärlingsutbildning, grund- och vidareutbildning för företag samt yrkeshögskoleutbildningar. Ett exempel är Installatörernas Utbildningscentrum, IUC, i . De utbildar inom vvs, ventilation, kyl- och värmepumpteknik, styr- och reglerteknik, energi, el och ledarskap. IUC har sitt säte i men erbjuder också utbildningar i , och . Elever som exempelvis utbildar sig inom dessa områden är starkt efterfrågade på arbetsmarknaden och får i hög utsträckning stabila jobb med bra lön efter sina studier. Ändå är det för få som söker sig till de utbildningar som finns och arbetskraftsbrist är ett stort problem inom alla installatörsbranscher. En trolig orsak till detta är att unga människor helt enkelt inte har kunskap om de yrken man kan utbilda sig till inom olika yrkesutbildningar. är viktig för att förmedla kunskap om olika yrken på arbetsmarknaden. Ett pågående arbete görs just nu med att utreda förslag till förbättringar av studie- och yrkesvägledningen i utredningen ”En utvecklad studie- och yrkesvägledning” (dir. 2017:116). Två av utredningens uppdrag är att ”analysera hur undervisningen samt kompetensen hos pedagogisk personal kan utvecklas inom studie- och yrkesvägledning och området arbetslivskunskap” och att ”analysera hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten”. Svaren på dessa båda uppdrag är avgörande för kompetensförsörjningen inom många yrkesområden. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning är avgörande för att elever ska få kunskap om vilka olika studievägar och yrkesvägar det finns att gå som det borde finnas ett samhällsintresse i att elever inom den svenska får en generellt bättre kunskap om arbetsmarknaden och vilka studieval som ger dem bäst förutsättningar till sysselsättning efter avslutade studier. En bättre arbetsmarknadskunskap, genom att elever får möta olika yrken kopplat till ämnen i skolan eller genom organiserad praktik borde även öka nyfikenheten och kunskapstörsten hos elever och på det sättet bidra till skolans kunskapsmål. En bättre fungerande studie- och yrkesvägledning skulle helt enkelt kunna bli en framgångsfaktor både för elevers resultat i skolan och för deras framtida yrkesliv. Det kräver dock att studie- och yrkesvägledningen tydligare integreras i den ordinarie undervisningen och att studie- och yrkesvägledarnas roll uppvärderas. Ett sätt att uppvärdera studie- och yrkesvägledarnas roll skulle vara att skolhuvudmännen får ett tydligare ansvar för att säkerställa elevernas arbetsmarknadskunskaper och att förbättra det yrkesförberedande samarbetet mellan skola och näringsliv.
mot · H6021491 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd att fiska ål ska få överlåtas på vissa villkor och tillkännager detta för regeringen. har det, genom minskad mängd vandrande ål och olika förbud för att skydda ålen från utfiskning, skett kraftiga neddragningar av ålfisket i . Ett av dessa förbud har gällt överlåtelse av ålfisketillstånd. Inte ens överlåtelse till nästa generation inom en familj har tillåtits. Detta har efter hand begränsat antalet ålfiskare och många av de som har tillstånd har hög ålder. Ålfisket längs i är listat som ett nationellt kulturarv. Fisket bedrivs med sedan generationer nedärvda metoder och en stor del av ålen förädlas genom gamla tillagningsmetoder och avnjuts på ålagillen i ålabodar och restauranger längs kusten. Den i fångade ålen får på detta sätt ett högt förädlingsvärde. Skulle ålfisket helt förbjudas, som det finns förslag om, skulle intresset för ålen och överlevnad försvinna. Det framstår enligt de senaste årens rapporter som att ålförvaltningsplanen varit framgångsrik. Jag bedömer att det behövs fortsatta begränsningar av ålfisket även om det finns positiva signaler när det gäller utvecklingen av ålbeståndet. Men ålfisket kan ske i en omfattning som är på nuvarande nivå och förhoppningsvis i en ökad omfattning. Jag anser det angeläget att ålfisket längs ska kunna fortsätta. Jag vill ha ett levande kulturarv. Eftersom det långvariga stoppet av möjligheten att överlåta rätten att fiska ål nu blivit ett allvarligt hot mot ålfiskets och kulturarvets framtid, behövs en möjlighet för aktiva ålfiskare att överlåta sin ålfiskerätt. Om överlåtelserna villkoras med begränsningar till de traditionella fångstmetoderna, anser jag att sådana ska kunna tillåtas.
mot · H6021492 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för ett strandskydd i och tillkännager detta för regeringen. Under Alliansens tid vid makten så ändrades strandskyddsreglerna både 2009 och 2010. Tanken var att öka både bostadsbyggandet samt det kommunala och regionala självbestämmandet. Men effekterna blev inte som önskat och har i många fall utökat strandskyddet . Detta trots att är standard och att en utökning av strandskyddet endast ska ske i undantagsfall. är bostadsbristen stor och utbredd över hela landet. Fler åtgärder krävs för att se till att folk kan flytta till jobb, utbildning och allt annat som kan göra att en ny bostad krävs. Flertalet branscher och företag har slagit larm om att de har svårt att få tag på bra lokaler samt att deras anställda inte kan få tag på bostäder. Problemet har spritt sig allt mer eftersom bostadskrisen förvärrats. Om inte kan erbjuda ett bra företagsklimat och bostäder där de behövs, då kommer jobben att flyttas någon annanstans i vår globaliserade värld. I finns många sjöar, vattendrag och kustremsor. Här skulle fler bostäder kunna byggas genom att man antog i strandskyddet som huvudregel vid byggande nära vattendrag och insjöar. Att underlätta strandskyddsreglerna i skulle öka inflyttningen, och länet är extra lämpligt då det erbjuder goda förbindelser med och dess stora arbetsmarknad. Därför yrkar jag på att man bör underlätta för ett strandskydd i .
mot · H6021493 · 2018-11-28 00:00:00 — Införliva HPV-vaccination i det allmänna vaccinationsprogrammet även för pojkar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att även pojkar ska omfattas av vaccination mot HPV inom det nationella vaccinationsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. Mer än 700 000 människor i världen avlider som en effekt av huvud- och halscancer (HH-cancer). Det är ett samlingsbegrepp för cancer som utvecklas i läpp, tunga, munbotten, tandkött, halsmandlar, näsa-bihålor, struphuvud och ingången till matstrupen. I hamnar cancerformen strax under listan på de tio vanligaste cancerformerna i landet, men utvecklingen pekar på en drastisk ökning av insjuknade. Några decennier tillbaka bestod majoriteten av insjuknade i HH-cancer i av rökare, men i takt med att andelen dagligrökare har sjunkit har istället antalet patienter med cancer i halsmandlar och svalg kraftigt ökat. Ökningstakten pekar på en fördubbling och patienterna som drabbas är oftast i yngre medelåldern och icke-rökare. Cancer i halsmandlar och svalg är i stor grad kopplat till infektion av humant papillomvirus, HPV, vilket är samma virus som orsakar livmoderhalscancer. I diagnostiseras cirka 450 nya fall av livmoderhalscancer och dör omkring 150 kvinnor av sjukdomen. Förutom kondylom och livmoderhalscancer orsakar HPV också vulva- och vaginalcancer, peniscancer, analcancer samt tonsill- och tungbascancer. avled närmare 400 personer, varav omkring en fjärdedel var män. erbjuder samhället flickor profylaktisk vaccination mot HPV i det allmänna barnvaccinationsprogrammet för att förebygga utveckling av cancer. Däremot inte pojkar, vilket är fallet både i och i . invändningar mot att pojkar skulle inkluderas i vaccinationsprogrammet var att det inte fanns tillräckliga kliniska studier av säkerhet och effekt på män samt att vaccination av pojkar inte skulle vara kostnadseffektivt. Dock tog inte dessa kostnadseffektivitetsstudier upp kostnader och effekter för samtliga HPV-relaterade sjukdomar hos bägge könen. är dock både effekten och säkerheten av att vaccinera pojkar mot HPV väl dokumenterade i kliniska studier. Kostnaden för vaccinationerna har dessutom sedan introduktionen minskat med en femtedel. HPV-vaccination är godkänt för vaccination av pojkar såväl i () som i (FDA). I och introducerades HPV-vaccination för pojkar och meddelade den danska regeringen att man inför HPV-vaccinering även för pojkar . Detta bör också göras i . vill att inför HPV-vaccination för pojkar och bedömer att det uppfyller smittskyddslagens kriterier och bör ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. De tog fram ett förslag till beslut som har överlämnats till regeringen. En övervägande majoritet av remissinstanserna har ställt sig positiva till förslaget. Vi måste ta ökningen av HPV-relaterade cancerformer på allvar. Regeringen bör därför fatta beslut om att införa könsneutral HPV-vaccination i .
mot · H6021494 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en översyn av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Vid kommersiell användning av någons mark, såsom vid omfattande bärplockning, förekommer det att marken blir förstörd efter att den har missbrukats under exempelvis bärplockarnas framfart. Det borde inte vara på detta sätt som vår allemansrätt är tänkt att nyttjas. Att plocka bär är tillåtet enligt allemansrätten, även i stor skala och för försäljning. Men det får inte innebära orimliga problem för markägaren. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet att vara i naturen för oss alla. Det är djupt olyckligt när nedskräpning, skadegörelse eller olovlig terrängkörning blir ett problem för markägare och andra. Enligt allemansrätten ska vi alla ha tillgång till naturen. För att inga problem ska uppstå är det värdefullt att arrangören pratar med markägaren, och kommunen innan verksamheten startar. Många av problemen skulle på detta sätt kunna undvikas om arrangörer av organiserad bärplockning tar kontakt med markägare i förväg. Dock sker detta inte alltid, vilket kan orsaka stora bekymmer för våra markägare. I skyddad natur, exempelvis nationalparker och naturreservat, finns särskilda bestämmelser som kan innebära att allemansrätten är begränsad om det behövs för att uppnå syftet med naturskyddet. finns inga vägledande domar som reglerar allemansrätt och bärplockning. Vi föreslår att regeringen överväger att se över möjligheten till en översyn av allemansrätten för att om möjligt undvika att kommersiella verksamheter kan nyttja mark utan markägarens godkännande.