ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602730 · 2018-11-23 00:00:00 — Förändrad mervärdesskatt för utövande konstnärer och danstillställningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en dj:s framträdande ska vara momsbefriat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka mervärdesskatten till för danstillställningar och tillkännager detta för regeringen. Det finns i praktiken fyra momssatser (mervärdesskatt) i : 25, samt vilket benämns som momsbefriad. En utövande konstnär som framträder med ett upphovsrättsligt skyddat verk inför en publik och tar ut gage på framträdandet ska inte addera moms till gaget. För att artistframträdanden ska vara momsbefriade krävs att alla fyra förutsättningar nedan är uppfyllda: ─ att artisten som framträder anses vara en utövande konstnär, till exempel sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatör, dirigent, performance- eller cirkusartist ─ att framträdandet sker inför en fysiskt närvarande publik ─ att artisten framför ett verk som skyddas av upphovsrättslagen ─ att det är artisten som framträder som själv eller genom sitt företag säljer framträdandet. Exempel på utövande konstnärer som kan uppträda momsbefriat är sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatörer och dirigenter. En dj (discjockey) räknas dock inte som utövande konstnär utan måste därför redovisa moms till sitt gage. Det finns dock några få undantag där exempelvis en internetstreamad konsert inte räknas utan är momsbefriad. Som regelverket ser ut måste således en person som delger en publik ett upphovsrättsskyddat verk redovisa moms enbart för att han eller hon väljer att delge publiken verket med hjälp av digital utrustning såsom en dator, cd-spelare eller motsvarande. Görs det däremot med hjälp av instrument, sång och/eller en tillhörande show såsom dans eller skådespeleri där fokus flyttas från dj:n så är framträdandet momsbefriat. Detta är av uppenbara skäl ett mycket orättvist system varför jag föreslår att tillkännager för regeringen att även en dj skall anses vara en utövande konstnär och därmed skall vara befriad från att redovisa moms på sitt gage. I de fall arrangören av ovan nämnda tillställning tar ut en avgift för eventet skall entrépriset beläggas moms. Om dans däremot skulle uppstå i publiken anses eventet istället vara en danstillställning varpå arrangören istället måste redovisa moms på entrépriset. Att mängden mervärdesskatt för arrangören skall ändras baserat på om ett events deltagare väljer att sitta, stå eller dansa är orimligt varför jag föreslår att tillkännager för regeringen att även danstillställningar skall beläggas moms.
mot · H602731 · 2018-11-23 00:00:00 — Anmälningsplikt avseende konfessionell fristående utbildningsverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anmälningsplikt gentemot Skolinspektionen för skolor och annan utbildningsverksamhet som har en konfessionell inriktning, och detta tillkännager för regeringen. Skolinspektionen är en statlig myndighet som primärt granskar skolor och bedömer ansökningar om att driva fristående skola. Målet är en god utbildning i en trygg miljö. För att starta eller utöka verksamheten vid en fristående skola (grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola), förskoleklass eller fritidshem behöver den ansvarige ansöka om att bli godkänd som huvudman för verksamheten. Detta gäller även avvikelser inom de nationella programmen. Utbildningen och undervisningen i förskolor och skolor ska enligt lag vara icke-konfessionell. Det innebär att det inte får finnas religiösa inslag. Undantag gäller för fristående förskolor och skolor med konfessionell inriktning. I dessa får det förekomma konfessionella inslag i utbildningen men inte i undervisningen. Inom ramen för religionsundervisning, eller i samband med avslutning eller en högtid som advent, är konfessionella inslag tillåtet för alla förskolor och skolor om det inte förekommer några religiösa inslag som bön, välsignelse eller trosbekännelse. I samband med ansökan om att etablera eller utöka en fristående skola, förskola eller fritidshem kan huvudmannen uppge om denne avser att driva verksamheten med en konfessionell inriktning eller inte, en uppgift som är frivillig för huvudmannen att uppge och besvara. Genom att införa anmälningsplikt avseende verksamhetens konfessionella inriktning underlättas Skolinspektionens verksamhet avsevärt då såväl inplanerade som oanmälda verksamhetsbesök och inspektioner kan både anpassas, planeras och genomföras på ett bättre sätt. Enligt statistik hade 71 fristående skolverksamheter i uppgett att de bedriver konfessionell inriktning, men Skolinspektionen uppger själv att mörkertalet är större och att betydligt fler verksamheter bedriver konfessionell inriktning än vad statistik visar, vilket har visat sig i samband med myndighetens inspektioner, då huvudmannen i sin ansökan aktivt valt att inte informera Skolinspektionen om sin inriktning. Vi föreslår med anledning av ovanstående att regeringen ges i uppdrag att utreda införandet av anmälningsplikt avseende konfessionell fristående utbildningsverksamhet och tillkännager detta för .
mot · H602732 · 2018-11-23 00:00:00 — Störande vid polismans ingripande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och föreslå en lagändring för att kunna beivra handlingar då en eller flera personer medvetet stör polisens arbete, och detta tillkännager för regeringen. har en polisman rätt att avvisa eller avlägsna en person från en plats när det är nödvändigt om någon genom sitt uppträdande stör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbar fara för denna. Detsamma gäller om det behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. kan dock personer utan risk för påföljd störa polisens arbete genom att distrahera och förolämpa polispersonal till att avbryta sitt arbete utan några konsekvenser. För att stävja detta beteende ska det finnas en tydlig markering att polisens arbete inte får påverkas. Polisen ska ha befogenhet att redan i ett tidigt skede kunna agera för att säkerhetsställa lag och ordning. I får en polisman som utför ett uppdrag under inga omständigheter störas eller närmas i onödan genom beröring, rop eller på annat sätt störas för att göra det svårare för polisen att utföra sitt uppdrag. Den som inte lyder polismans befallning kan avlägsnas från platsen, gripas och dömas till böter eller fängelse. 13 § Polislagen (1984:387) bör därför utvidgas till att även innefatta möjlighet för polis att avvisa, avlägsna och omhänderta personer som medvetet stör eller provocerar polis. Den som distraherar en polis i sitt arbete bör även kunna straffas för ”störande av polismans ingripande” med en ny kriminalisering i .
mot · H602733 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status och tillkännager detta för regeringen. Av (för utbildning, vetenskap och kultur) språkatlas över vilka språk som är hotade i världen framgår att samtliga samiska språk klassas som hotade. Med detta menas att de som talar något av de samiska språken försvinner eller övergår till att tala ett annat större språk. Minoritetsgruppers språk har genom historien förtryckts, försummats och övergivits över hela världen. Dock kan språk återupptas och återfå kraft i nya generationer där det finns intresse för kulturarv och rötter. Genom att bland annat undervisa, synliggöra och forska om språket kan trenderna stimuleras ytterligare. En viktig del kan också vara att författa skrifter och böcker inom och på språket för kommande generationers skull. Det sydsamiska kulturcentret bedriver en mångfasetterad verksamhet som syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen. Gaaltije fyller en viktig funktion i bevarandet av såväl det sydsamiska språket som dess kulturarv. Dock har man varit beroende av projektstöd, vilket ger en lång osäkerhet. Här är det viktigt med ökade resurser för att säkra Gaaltijes framtida fortlevnad. Den socialdemokratiska regeringen lagstiftade om bland annat ett förbud mot att tala det egna modersmålet, vilket i praktiken innebar till exempel att barnen inte fick prata samiska i skolan. Detta bidrog starkt till att talandet av de samiska språken minskade och att den nya generationen inte fick möjligheten att lära sig språket ordentligt då det uteblev genom hela undervisningen. Särskilt utsatt har sydsamiskan varit då språkbytesprocessen pågått i det sydsamiska området jämfört med det nordsamiska. Sydsamiskans utarmning har dock pågått än så. I området togs många nybyggen upp och långt in . Det dominerande språket blev svenska även på grund av att man undanträngde renskötseln mer och mer. Generellt sett finns det en stark vilja hos samerna att tala samiska. Kultur och språk har starka band till varandra och följer ofta trender sida vid sida. Därför är bevarandet av den samiska kulturen extra viktigt även när det gäller detta. Det är framförallt en fråga om identitet, rötter, ursprung och kulturellt arv. Med anledning av detta är det av stort värde att arbeta för bevarandet av de samiska språken då dessa utgör en del av såväl det samiska kulturarvet som det svenska, då samerna är ett urfolk i . i (SD)
mot · H602734 · 2018-11-23 00:00:00 — Säkerställande av kvaliteten i Transportstyrelsens information till allmänheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa kvaliteten i Transportstyrelsens information till allmänheten och tillkännager detta för regeringen. Sedan Transportstyrelsen övertog ansvaret för kontroll i företagens lokaler gällande kör- och vilotider har kraven på åkerier och förare ökat avsevärt. Transportstyrelsen accepterar i ytterst få fall avsteg från reglerna om kör- och vilotider och därför påförs åkerier höga sanktionsavgifter, även på det som kan betraktas som bagatellartade fel. Det har skapat en situation där förare och åkeriägare blir stressade för minsta fel eller avvikelse. För att i görligaste mån efterkomma de mycket hårda krav som Transportstyrelsen ställer på åkeriföretag och deras anställda efterfrågas information från olika källor. Både åkeriägare och förare söker ofta svar från Transportstyrelsen och de ringer myndighetens växelnummer för att komma i kontakt med någon handläggare för att få ett besked. Den uppringande parten vet inte vilken kompetens som myndighetens representant i telefonluren innehar och det naturliga är att man litar på den information man får från myndigheten. Det har dock visat sig, vid ett flertal tillfällen, att myndighetens representant i telefonluren har avgivit ett felaktigt svar på den fråga som ställts. Den här situationen är inte acceptabel och myndigheten måste säkerställa att den som svarar i telefonen på frågor kring exempelvis kör- och vilotider avger ett korrekt svar. Ett felaktigt svar kan snabbt resultera i sanktionsavgifter på för åkeriet. Bolagets trafikansvariga och dess goda anseende kan snabbt vara förbrukat om sanktioner påförs . Det i sin tur kan få katastrofala följder för bolagets existens. Att myndigheten avger korrekt svar är ett rimligt krav hos dem som ställer en fråga. Transportstyrelsen ställer hårda krav på regelefterlevnad och då måste myndigheten själv kvalitetssäkra all information som lämnas till allmänheten. Regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att genomföra en översyn av myndighetens rutiner vid besvarande av allmänhetens frågor. Uppdraget bör också innehålla en kravspecifikation huruvida myndigheten upprätthåller en rimlig nivå på kvalitén i sina svar till allmänheten.
mot · H602735 · 2018-11-23 00:00:00 — 448–449) (Källa: Försiktigt positiva resultat för , publicerad på ) (Källa: skr. 2007/08:39) (Källa: Kränkning och upprättelse – En rättssociologisk studie av kränkningsersättning till brottsoffer av , publicerad av 2012 s. 196–196) (Källa: Kränkning och upprättelse – En rättssociologisk studie av kränkningsersättning till brottsoffer av , publicerad av 2012 s. 216, 228 och 230) (Källa: Kränkning och upprättelse – En rättssociologisk studie av kränkningsersättning till brottsoffer av publicerad av 2012 s. 234) (Källa: Artikeln Hedersrelaterat förtryck och våld, inhämtad på ) (Källa: om kvinnojourer dnr 2013:1121) (Källa: Brottslighet bland personer födda i och i utlandet, Rapport 2005:17 s. 43) (Källa:http:///2009/04/15/nyheter/voldtekt/innenriks/5759702) (Källa: SOU 2012:35 s. 170) (Källa: from the Unit, , publicerad på )
mot · H602737 · 2018-11-23 00:00:00 — Nationellt undantag gällande daglig körtid ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt undantag gällande daglig körtid och tillkännager detta för regeringen. För förare av tunga fordon finns en lagstiftning som reglerar körtider, raster och viloperioder. Lagstiftningen är omfattande och styr i hög grad förarens aktiviteter under ett arbetspass. Grunden för den omfattande lagtexten är att öka trafiksäkerheten, säkra konkurrens på lika villkor och inte minst skydda föraren. Även om lagstiftningen i stora delar har fungerat väl sedan den stora revisionen 2007 finns moment i texten som påverkar syftet med lagen och skapar onödig stress för förarna. I och rådets förordning (EG) nr 561/2006 artikel 6 står följande om daglig körtid: Den dagliga körtiden får inte överstiga . Den dagliga körtiden får emellertid utsträckas högst två gånger . Körtiden får inte överstiga och får inte leda till att den maximala veckoarbetstiden enligt direktiv /15/EG överskrids. Den sammanlagda körtiden under två på varandra följande veckor får inte överstiga . Skrivningen i första punkten har inneburit att tolkningen skapat en onödigt byråkratisk tillämpning av regelverket. Grundregeln i första punkten är att den dagliga körtiden får vara max , dock får körtiden utsträckas till maximalt två gånger . Vecka i det här sammanhanget är 00.00 till . Det maximala uttaget av körtid kan alltså bli om föraren nyttjar körtiden fullt ut. I den text som råder blir dock möjligheten att nyttja den tillgängliga tiden starkt beskuren. Låt oss säga att föraren har en daglig körtid och . Det betyder, med dagens skrivning, att de som överstiger betraktas som en hel timma. av förarens tillgängliga tid fryser alltså inne, vilket i praktiken skapar ett onödigt stressförhållande för en hel yrkeskår. Eftersom varje förare vet vilka konsekvenser får för den totala körtiden lockas de ofta att köra för fort. är ett land med stora avstånd, och under stora delar av året råder dessutom vinterväglag. Vägnätet är ofta smalt, krokigt och spårigt och håller ofta inte den standard man kan förvänta sig i ett modernt samhälle. Runt städerna bildas ofta köer, eftersom det är trångt på de ytor trafiken förfogar över. Yrkesförare hanterar ofta de här situationerna väldigt bra, men ibland är det omöjligt att på minuten förutse vad som väntar härnäst. För trafiksäkerheten och förarnas arbetssituation vore det bättre och lugnare om de kan köra dit de ska utan att ”förbruka” ett körpass på grund av några minuters försening. En rimlig tillämpning av regelverket är att dessa två tillfällen, på totalt , ska kunna fördelas fritt . Regelverket tillåter trots allt en total körtid och maximalt 90 timmars körtid under två på varandra följande veckor. Med ett mer flexibelt regelverk erhålls ett lugnare tempo på vägarna, vilket till viss del skulle motverka den minutjakt som präglar branschen . I övrigt skall punkt två och tre vara styrande i uttaget av den maximala körtiden. Regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett nationellt undantag vad gäller reglerna för maximal körtid.
mot · H602738 · 2018-11-23 00:00:00 — Nationellt undantag gällande rastuttag för förare i bygg- och anläggningstrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt undantag gällande rastuttag för förare i bygg- och anläggningstrafik och tillkännager detta för regeringen. För förare av tunga fordon finns en lagstiftning som reglerar körtider, raster och viloperioder. Lagstiftningen är omfattande och styr i hög grad förarens aktiviteter under ett arbetspass. Grunden för den omfattande lagtexten är att öka trafiksäkerheten, säkra konkurrens på lika villkor och inte minst skydda föraren. Även om lagstiftningen i stora delar har fungerat väl sedan den stora revisionen 2007 finns moment i texten som allvarligt påverkar syftet med lagen. Uttaget av rast är ett sådant tillfälle där förare som kör inom det som kallas bygg- och anläggningstrafik ofta hamnar i en situation där kravet på rast står i konflikt med byggarbetarnas rastuttag. Den här situationen skapar onödiga konflikter med byggnadsarbetare som inte förstår att föraren av lastbilen styrs av en annan och i vissa delar striktare lagstiftning än det som styr byggarbetarnas rastuttag. I artikel 7 (EG) nr 561/2006 regleras rasten för förare av tunga fordon enligt följande: ”Efter en körperiod på fyra och skall föraren ta en sammanhängande rast , såvida han eller hon inte tar en viloperiod. Denna rast får bytas ut mot en rast om minst , följt av en rast om minst , fördelade över körtiden, så att bestämmelserna i första stycket iakttas.” Just momentet i andra stycket skapar problem på byggarbetsplatser, där förare av tunga fordon ofta har ett rastuttag som står i konflikt med tillämpningen på byggarbetsplatser. Eftersom rastuttaget tillämpas olika mellan transportföretag och byggföretag uppstår onödiga konflikter mellan förare och byggnadsarbetare. Situationen skapar en stress för förarna alldeles i onödan. Byggnadsarbetarna tar i regel ut sina raster efter arbetstidslagen och det är här konfliktytan ligger. För att minimera dessa konflikter mellan olika yrkesgrupper kan man på ett mycket enkelt sätt lösa knuten i just rastuttaget. I ett nationellt undantag kan förare av fordon som används i bygg- och anläggningstrafik beredas möjlighet att dela upp rasten på ett valfritt sätt. Rasten skall fortfarande vara minst , men delningen kan valfritt ske enligt följande: + eller + . Med valfriheten att förlägga rasten på det för situationen bästa sättet minskar stressen för förarna och syftet med rasten förbättras avsevärt. Regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett nationellt undantag för godstransporter som sker inom bygg- och anläggningstrafik.
mot · H602739 · 2018-11-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över dispensreglerna i strandskyddet så att hästnäringen inte missgynnas och tillkännager detta för regeringen. I finns nästan 360 000 hästar. är därmed ett av de hästtätaste länderna i . Det stora och utbredda intresset för hästar medför även en stor efterfrågan på varor och tjänster. Nya produkter, yrken och tjänster utvecklas och ger grund för ett omfattande småföretagande i framförallt tätortsnära landsbygd men också i glesbygd. Hästnäringen har på grund av sin storlek en viktig betydelse för vår samhällsekonomi. har också en mycket kraftig urbanisering. Därför finns det stora utmaningar i att bibehålla en levande svensk landsbygd. Den del av hästnäringen som håller hästar för hobby- och rekreationsändamål är en viktig kundgrupp till det svenska jordbruket. Hästhållningen kräver stall, foder, strö och andra produkter. Även uppfödning och avel av hästar genererar arbetstillfällen. Hästnäringen är jordbrukets fjärde största inkomstkälla. Det finns ett undantag från strandskyddsregler som omfattar jordbruk och betesmarker. Men hästföretag stöter ofta på hinder genom att inte få använda marken i områden nära vatten för bete. Byggnader, anordningar och anläggningar som behövs för jordbruk, fiske, skogsbruk och renskötsel och som för sin funktion måste finnas eller uppföras inom strandskyddsområden är undantagna från strandskyddsbestämmelserna. Detta undantag tolkas som att det inte gäller för hästnäringen vilket innebär att stängsling, ekonomibyggnader m.m. för hästar måste ha dispens från strandskyddet för att få byggas inom strandskyddat område. Att få dispens för sådana åtgärder är vanligen mycket svårt. Jag menar att regeringen bör se över dispensreglerna för att hästnäringen inte ska missgynnas i förhållande till annan lantbruksverksamhet.
mot · H602740 · 2018-11-23 00:00:00 — Samlad strategi för åtgärder mot stranderosionen vid och Hallands kuster ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för fortsatt klimatpolitisk samverkan på länsnivå för att motverka stranderosionen i och och tillkännager detta för regeringen. Kusten i och är mest utsatt i landet för effekter av stigande hav. Framöver väntar ännu större utmaningar i ett förändrat klimat med extremare väder. Stränder, värdefull natur, människors bostäder och viktiga samhällsfunktioner riskerar att påverkas av översvämning och erosion. Länsstyrelserna i och , () och geologiska undersökning (SGU) bildar nu Regional kustsamverkan i /för att i tät dialog med kustkommunerna i och stärka statens möjlighet att hantera en stigande havsnivå. Regeringen har tagit fram ett klimatpolitiskt ramverk med de kanske mest ambitiösa klimatmålen i hela världen. En självklar följd av denna inriktning på klimatfrågan är den socialdemokratiskt ledda regeringens budget med en mycket tydlig miljöprofil. Den totala satsningen på miljö och klimat uppgår till inte . har stödet fördubblats. Det är en omfattande palett av olika åtgärder som sätts in genom denna aktiva politik. Det har från kommunerna riktats kritik mot att det saknas ett samordnat arbete med klimatanpassning på nationell nivå. Detta har tagits fram som regeringen förtydligar mandatet och skyldigheten för 32 nationella myndigheter och länsstyrelserna samt förstärker klimatanpassningsarbetet i kommunerna. Vid ett arrangemang presenterades av landshövdingarna i och ett samarbetsprojekt för att förstärka möjligheterna att genomföra åtgärder. Det är en välkommen satsning där fokus finns på regional och samverkan. Det är utmärkt att det nu också är klarlagt att det är () som har det nationella samordningsansvaret. Till SGI har det knutits ett nätverk med åtta andra centrala myndigheter. Detta viktiga arbete har sin inriktning på kartläggning, analys, sårbarhet, kunskapshöjning och forskning, vilket ger de nödvändiga underlag som behövs i kommunerna. Genom dessa mer omfattande kunskapsunderlag borde ansökningarna om strandfodring, dvs konstgjord återställning av eroderad havsstrand, underlättas. I och har särskilt utsatta kustområden kartlagts. Det handlar bl.a. om vid , , och samt Klitterhusstranden vid .