mot · H6022735 · 2018-11-30 00:00:00 — ser fram emot att en proposition för en ny postlag kommer till stånd, då oron kring Postnords organisation och finansiering på koncernnivå även påverkar den svenska delen av bolaget. De regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationen med och andra resmål runtom i och världen ska fungera. Att kunna delta på ett möte i huvudstaden eller i någon annan del av landet och sedan kunna åka tillbaka, är viktigt för de företag och organisationer som har anställda och förtroendevalda som behöver närvara. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som främst finns i storstadsområdena. Här finns högre omsättning och därmed lönsamhet. De statliga flygplatserna gör också stora vinster. De mindre icke-statliga flygplatserna ägs främst av kommunerna med stöd av landsting och regioner. De finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommunerna och regionerna men har inte möjlighet till samma höga omsättning och därför svårare att gå med vinst. Detta innebär att redan hårt pressade flygbolag ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från så kallade navflygplatser som eller . De icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Detta riskerar att stora delar av går miste om tillväxten genom ökad turism och arbetspendlande som flyget bidrar till. Finansieringen för de små flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. vill värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. En nationell flygskatt, som regeringen infört, är skadlig för svensk ekonomi. Nästan samtliga remissinstanser dömde ut denna nationella flygskatt och anser att den är skadlig för svensk tillväxt. Denna skatt är i praktiken en straffskatt på dem som är mest beroende av flyg. I och med att föreslår att flygskatten avskaffas, säger vi också nej till den kompensation för ekonomiska förluster som flygskatten förorsakar och som regeringen föreslår ska anvisas till anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Nationell flygskatt har införts i andra europeiska länder men dragits tillbaka eftersom den äventyrar arbetstillfällen, fördyrar resande och transporter samt slår ut regionala flygplatser. Klimathotet, som flygskatten är tänkt att avhjälpa, är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Genom EU:s påtryckningar har också enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. föreslår att aktivt verkar via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Satsningar på väg- och järnvägsnätet verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg än på väg. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. Därför står vi med ett överbelastat järnvägssystem som alltför ofta drabbas av förseningar eller stopp. När godstrafiken blir försenad kan det innebära stora ekonomiska förluster för den basindustri som finns runtom i landet. För att uppnå en högre flexibilitet och bättre punktlighet för såväl person- som godstrafik krävs bättre förebyggande järnvägsunderhåll samt utökad rälskapacitet för speciellt basindustrin. Utöver vår satsning på drift och underhåll av järnvägen vill vi också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. För små kommuner på landsbygden är det viktigt att även de mindre järnvägssträckorna ges goda möjligheter att trafikeras. De små järnvägsspårens underhåll bör därför tas i beaktande i infrastrukturplaneringen. Den mest effektiva åtgärden för att radikalt öka kapaciteten för godstransporter och som dessutom ger lägre transportkostnader är möjligheten till längre och tyngre godståg. Genom att också tillåta tyngre och längre lastbilar går det att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten ökar eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods vid ett och samma tillfälle. Att dessa två transportslag kan kombineras genom regionala kombiterminaler för omlastning är viktigt för den regionala utvecklingen. Sjöfartens betydelse för regional utveckling Den maritima näringen liksom har länge drivit kravet på en ”blå skatt” – en tonnageskatt som möjliggör för rederier att betala i efter fasta taxor baserade på storleken på fartygen i den av rederiet ägda flottan. infördes denna skatt och den beräknas ge bättre villkor för den svenska sjöfarten som kommer kunna konkurrera som övriga . Inlandssjöfarten är väl värd att uppmärksamma och utveckla, då bränsleanvändningen för till exempel pråmfartyg bara är en tredjedel av dieselförbrukningen för en lastbil. Några av våra EU-klassade vattenvägar för inlandstrafik är , och . Samverkan behöver ske mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för att se den sammanlagda infrastrukturen för transporter och få en mer effektiv användning. Bilen – ett redskap för frihet Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där en vill och är för många ett redskap för frihet. måste också de negativa klimateffekterna av vägtrafiken minskas. utgångspunkt är att det inte är bilen som ska bekämpas, utan utsläppen. Därför krävs det långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad andel förnybara drivmedel med klimatprestanda, eldrift och effektivare transporter. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ. Det i kontrast till regeringens politik, att bestraffa människor som inte har tillgång till kollektivtrafik inom rimligt avstånd likt de som bor i storstäderna. Skatter på drivmedel ska utformas så att de inte försvårar för vare sig boende eller företagande på landsbygden. vill istället underlätta och förbättra möjligheterna till arbetspendling genom att höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare per mil, till totalt /mil. Detta finansieras genom en höjd beloppsgräns för reseavdrag från dagens till . Likaså är det viktigt med en väl utbyggd laddinfrastruktur för elbilar över hela landet. Den vill tillgodose med en ökad satsning på laddinfrastruktur på 125 miljoner, som återfinns i utgiftsområde 22, 2019–2021 och genom en ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel så att bensinstationer även kan erbjuda el som alternativt drivmedel. Social ekonomi – social sammanhållning Den sociala ekonomin utgörs av verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Verksamheten bedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ och stiftelser och har allmännytta eller medlemsnytta som främsta drivkraft. Den sociala ekonomin bidrar till samhällets utveckling på en rad sätt. Den ger förutsättningar för och skolning i demokratiskt beslutsfattande. Den främjar demokratiska värderingar och stärker därmed det sociala kapitalet lokalt och regionalt. Dess verksamhet bidrar till kvalitet i det regionala utvecklingsarbetet. Den bidrar till privata initiativ och entreprenörskap och uppmärksammar, engagerar och stärker grupper som inte sällan står i utkanten av samhället. I har olika typer av föreningar, folkrörelser, frivilligorganisationer, lokala grupper etc spelat en viktig roll för att skapa sammanhållning och identitet lokalt och regionalt. Något som i sin tur bidrar till ökad hälsa och välbefinnande. organiserade arbete med social ekonomi har pågått . Efter en omfattande process, i nära samverkan med den sociala ekonomins företrädare, antog regionutvecklingsnämnden ett program för social ekonomi . Programmet har reviderats 2007, 2011 och 2015. vill ha ett samhälle byggt på tillit mellan människor, något som det sociala kapitalet visar när lokala nätverk byggs för olika ändamål, föreningar växer och ideella krafter samlas. Detta bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter, och därför behöver alla regioner i landet arbeta för den sociala ekonomins utveckling ur ett strategiskt perspektiv. Ett steg på vägen kan också vara att ta tillvara förslagen i den statliga utredningen ”En palett för ett stärkt civilsamhälle”, som bland annat vill underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva verksamhet för att utvecklas och därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. [1] .