mot · H6022934 · 2018-11-30 00:00:00 — För arbetsinkomster som överstiger men inte är underlaget för jobbskatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp, minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som överstiger men inte är underlaget för jobbskatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger , minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som överstiger men inte är jobbskatteavdraget skillnaden mellan och grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt. För arbetsinkomster som överstiger är jobbskatteavdraget skillnaden mellan och grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt med avdrag av arbetsinkomsten som överstiger . Beräkningen av jobbskatteavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt illustreras i figur 7. Figur 7 Skattereduktion för arbetsinkomster, nuvarande utformning för personer som inte fyllt –0,91 PBB (AI–GA)*KI 0,91 PBB–2,94 PBB (0,91 PBB+0,332*(AI–0,91 PBB)–GA)*KI 2,94 PBB–8,08 PBB (1,584 PBB+0,111*(AI–2,94 PBB)–GA)*KI 8,08 PBB–13,54 PBB (2,155 PBB–GA)*KI (2,155 PBB–GA)*KI–0,03*(AI–13,54 PBB) AI=arbetsinkomst, GA=grundavdrag, KI=skattesatsen för inkomstskatt, PBB=prisbasbelopp Källa: (2018:1473.) föreslår i denna motion att beräkningen förändras enligt figur 8 nedan. Figur 8 Skattereduktion för arbetsinkomster, föreslagen utformning för personer som inte fyllt –0,91 PBB (AI–GA)*KI 0,91 PBB–3,24 PBB (0,91 PBB+0,3405*(AI–0,91 PBB)–GA)*KI 3,24 PBB–8,08 PBB (1,703 PBB+0,128*(AI–3,24 PBB)–GA)*KI 8,08 PBB–13,54 PBB (2,323 PBB–GA)*KI (2,323 PBB–GA)*KI–0,03*(AI–13,54 PBB) Källa: (2018:1473). Med anledning av förslag behöver gränsvärdena i 67 kap 7 § inkomstskattelagen (1999:1229) ändras. Ärendet och dess beredning Regeringens promemoria ”Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen ” innehåller en beskrivning av uppräkningen av den senaste förstärkningen av jobbskatteavdraget inklusive effekter och konsekvenser. Promemorian har remissbehandlats. När jobbskatteavdraget senast förstärktes, i budgetpropositionen , angav regeringen detta: ”Förslagen om förstärkt jobbskatteavdrag och sänkt statlig inkomstskatt är författningstekniskt och även i övrigt enligt regeringens bedömning av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse”. Förslaget om förstärkt jobbskatteavdrag är författningstekniskt och även i övrigt enligt vår bedömning av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslaget förväntas öka sysselsättningen och arbetsutbudet. Förslaget kan förväntas ge omkring 6 000 fler jobb. När jobbskatteavdraget senast förstärktes, i BP14, ansåg () och () att förslaget skulle få positiva effekter för arbetsutbudet. Vid tidigare förstärkningar av jobbskatteavdraget har flera remissinstanser efterfrågat en enklare utformning av jobbskatteavdraget för personer som inte fyllt . En sådan reform är dock inte möjlig att genomföra inom ramen för denna motion. Den reform som föreslås här innebär därför att nuvarande utformning förstärks. Kommunernas och landstingens skattebas utgörs av den beskattningsbara förvärvsinkomsten för fysiska personer. Eftersom skattereduktioner inte påverkar den beskattningsbara förvärvsinkomsten medför förslagen ingen kostnad för kommuner och landsting. Förslaget bedöms vidare få positiva effekter på arbetsutbud och sysselsättning, vilket i sin tur leder till en förstärkning av såväl kommunernas och landstingens finanser som de statliga finanserna. Sänkta anställningskostnader för äldre förslag: Den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. slopas fr.o.m. för personer som fyllt . ger regeringen tillkänna att återkomma med lagförslag för att avskaffa den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. fr.o.m. för personer som fyllt . Alliansregeringen avskaffade 2007 den särskilda löneskatten för äldre, alltså den särskilda arbetsgivaravgift som läggs på dem som arbetar. Tillsammans med införandet av det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre innebar det att det både blev mer lönsamt att anställa äldre personer och mer lönsamt för äldre att arbeta längre. Detta fick i sin tur till följd att sysselsättningsgraden för äldre, efter att ha legat still , steg med . Medan endast var tionde äldre arbetade 2006 arbetade var sjätte äldre 2014. Figur 9 Utveckling av sysselsättningsgraden i åldersgrupperna 16–och 65–, jämförelse mellan tredje kvartalen respektive år Källa: SCB, . Den rödgröna regeringen återinförde sedan den särskilda löneskatten. Skatten sattes till . Det har fått till följd att sysselsättningsgraden för dem slutade att öka, trots en kraftig högkonjunktur där sysselsättningsgraden ökat för andra grupper. Detta är en utveckling som förutsågs av ett stort antal remissinstanser när skatten återinfördes, såsom utvärdering (IFAU), , , , , , , , , Näringslivets Skattedelegation m.fl. Det finns en bred samsyn kring det faktum att arbetslivet behöver förlängas i takt med den ökade livslängden för att upprätthålla pensionsnivåerna. Pensionsgruppen är överens om ett flertal åtgärder för att förlänga arbetslivet, men gruppen konstaterar att det finns åtgärder som ligger utanför pensionsöverenskommelsen. Ett sådant område är arbetsgivaravgifterna för äldre. Ett sätt att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare är att sänka företagens lönebikostnader för dessa personer. ger en sådan sänkning företagen utrymme att göra de anpassningar till de äldres önskemål och behov som kan krävas. För att möjliggöra ett längre arbetsliv och skapa fler jobb för äldre föreslår i denna motion att den särskilda löneskatten för äldre tas bort från . Detta beräknas medföra att de offentliga finanserna försvagas med 2019, 2020 och 2021 och väntas skapa 2 800 nya jobb när det blir billigare för arbetsgivarna att behålla sina äldre anställda och anställa fler äldre. Förslaget innebär att den särskilda löneskatten slopas på lön och annan ersättning för arbete samt på inkomster av aktiv näringsverksamhet och annan sådan inkomst som avses i 3 kap. 3–8 §§ socialavgiftslagen för personer som fyllt . Det innebär alltså att arbetsgivaravgifterna för de sänks . Förslaget föranleder ändringar i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. förslag: Den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst för ett beskattningsår. Den särskilda begränsningen av skattereduktionen för RUT-tjänster tas bort. Skattereduktionen för ROT-tjänster får uppgå till högst . En utredning tillsätts för att bredda antalet tjänster som berättigar till RUT-avdrag. Utredningen bör omfatta tjänster som till exempel tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder, flytt av bohag inom samma bostad, hämtning av trädgårdsavfall samt plantering av växter i trädgården. Utredningen bör även se över ett mer generöst RUT-avdrag för äldre. ger regeringen tillkänna att återkomma till med lagförslag som innebär att den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst för ett beskattningsår, att den särskilda begränsningen av skattereduktionen för RUT-tjänster tas bort samt att skattereduktionen för ROT-tjänster högst får uppgå till och som träder i kraft . ger regeringen tillkänna att tillsätta en utredning för att bredda antalet tjänster som berättigar till RUT-avdrag, som tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder, flytt av bohag inom samma bostad, hämtning av trädgårdsavfall och plantering av växter i trädgården samt om att se över ett mer generöst RUT-avdrag för äldre. En av alliansregeringens mest lyckade reformer var införandet av RUT-avdraget. Tiotusentals jobb har blivit vita (8–av svartarbetet har försvunnit till följd av RUT-avdraget) och tjänster som tidigare utfördes av hushållen själva görs nu mer effektivt på den öppna marknaden. RUT-avdraget har också gett ökade möjligheter till entreprenörskap, inte minst för kvinnor som är överrepresenterade bland RUT-företagarna. En studie visade att av RUT-företagen startade efter det att reformer infördes. Sedan den förra regeringen sänkte taket i RUT-avdraget har dock möjligheterna till att skapa nya jobb försämrats. En studie (Halldén et al) visar att ökningen av kvinnors arbetsutbud till följd av RUT-avdraget är större ju större avdrag hushållet gör. För att ta tillvara sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn ska det nuvarande taket tredubblas till och person. Lagtekniskt görs detta genom att taket för det sammanlagda avdraget för och höjs till , taket för RUT-avdraget på tas bort och ett tak för ROT-avdraget på i stället införs. Regeringen bör återkomma med lagstiftning som möjliggör detta. För att underlätta människors vardag och för att fler enkla jobb ska växa fram vill vi också genomföra en ny omfattande RUT-reform för att fler enkla jobb ska kunna växa fram i genom att fler tjänster som till exempel tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder, flytt av bohag inom samma bostad, hämtning av trädgårdsavfall samt plantering av växter i trädgården kan ingå i tjänsten. En utredning bör tillsättas för att bredda tjänsterna. Äldre är bland de flitigaste användarna av RUT-avdraget. Många anhöriga hjälper också sina äldre släktingar med alla möjliga sysslor i hemmet. För att möta de äldres utökade behov av hjälp i hemmet bör ett mer generöst RUT-avdrag för äldre utredas. Förslaget föreslås träda i kraft och beräknas försvaga de offentliga finanserna med och därefter . Färre ska betala statlig inkomstskatt förslag: Begränsningen av uttaget av den statliga inkomstskatten innebär att den nedre skiktgränsen höjs från till för inklusive den årliga uppräkningen. En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska jobba mer, och att fler ska utbilda sig för att kunna ta högkvalificerade jobb. Det är avgörande för en fortsatt tillväxt och för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Utan flit, utbildning och entreprenörskap skapas inga högkvalificerade jobb. I förlängningen krävs det också att fler människor arbetar fler timmar för att finansiera välfärden. Det gäller inte minst att få fler kvinnor att arbeta heltid och att få fler att vara beredda att jobba extra när så behövs. Det gäller framför allt i ett läge med stor arbetskraftsbrist och där det i offentlig sektor är svårt att få tag på tillräckligt många lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare. Vi har av samma anledning inte heller råd att säga nej till den resurs som de äldres kompetens utgör, utan de som orkar och vill bör också förmås att arbeta längre upp i åldrarna. Höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. har efter den förra regeringens skattehöjningar återigen världens högsta marginalskatter. 1,4 miljoner löntagare betalar nu statlig inkomstskatt, bland annat fyra av tio barnmorskor och poliser berörs av minskad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Detta vill ändra på. Vi anser att breda yrkesgrupper som lärare och sjuksköterskor inte ska behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Det första steget tas genom att brytpunkten för statlig skatt höjs med motsvarande . skulle det innebära att brytpunkten för statlig inkomstskatt blir i stället för (brytpunkten tar hänsyn till storleken på grundavdraget). Förändringen sänker skatten för alla som tjänar över 40 600. För de som har en månadslön på innebär förslaget en skattesänkning på , . Reformen beräknas öka antalet helårsarbetskrafter med 5 000 när redan sysselsatta ökar sin arbetstid. Förslaget förväntas försvaga de offentliga finanserna med 2019, 2020 och 2021. Källa: (2018:584). Med anledning av förslag behöver skiktgränserna i 65 kap 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, ändras. Regeringen räknade i BP16 inte upp skiktgränserna och aviserade där även en begränsad uppräkning 2017. Detta utfördes i budgetpropositionen där samma begränsning av uppräkningen aviserades . I budgetpropositionen behandlades inte uppräkning av skiktgränserna. Regeringen har meddelat nivåer enligt tredje stycket samma paragraf. Ärendet och dess beredning Regeringens promemoria ”Begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt ” (Fi2017/01365/S1) innehåller en beskrivning av uppräkningen av skiktgränserna för statlig inkomstskatt inklusive effekter och konsekvenser. Promemorian har remissbehandlats. Förändringarna i budgetpropositionen beskrivs i promemorian ”Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ” och har remissbehandlats. I budgetpropositionen anges: ”Förslaget om begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande.” Förslaget om höjd brytpunkt är författningstekniskt och även i övrigt enligt vår bedömning av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Underlätta för entreprenörers generationsskiften förslag: En andel i ett fåmansföretag ska inte anses kvalificerad enbart på grund av att någon annan närstående än andelsägarens make har varit verksam i betydande omfattning i ett annat fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet (den aktiva närstående respektive verksamhetsföretaget) under förutsättning att 1. andelsägarens företag, direkt eller indirekt, har överlåtit andel i ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag, en rörelse eller verksamhetsgren, 2. andelsägaren eller dennes make varken direkt eller indirekt har ägt andelar i verksamhetsföretaget under beskattningsåret, 3. andelsägaren eller någon annan närstående än den aktiva närstående under minst fem av de sju beskattningsåren närmast före det beskattningsår överlåtelsen sker har varit verksam i betydande omfattning i verksamhetsföretaget eller i ett annat fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som har bedrivit samma eller likartad verksamhet som verksamhetsföretaget, och 4. det inte finns särskilda skäl för att andelen ändå ska anses kvalificerad. En andel i ett fåmansföretag ska vara kvalificerad om andelsägaren eller någon närstående under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmansföretag eller i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som andelsägaren äger indirekt. Vid tillämpning av utomståenderegeln ska det bortses från undantaget från bestämmelserna om samma eller likartad verksamhet vid ägarskiften mellan närstående. Förslaget föreslås träda i kraft . Förslaget beräknas försvaga de offentliga finanserna med . Den långsiktiga välståndsökningen kommer inte främst från ökade resurser utan genom att dessa resurser används på ett smartare och mer effektivt sätt. Det handlar om hur nya idéer och ny teknik genereras och tas om hand, hur förutsättningarna för att starta och driva företag ser ut och att framgångsrika idéer premieras, helt enkelt hur förutsättningarna för företagande och entreprenörskap ser ut. politik för företagande och entreprenörskap utgår från insikten att det endast är ett fåtal nystartade företag som växer snabbt och kan bidra till tillväxt i någon större omfattning. Vi vet också att dessa företag är svåra att identifiera på förhand. Därför är statens främsta roll att skapa ett generellt gott klimat för investeringar, företagande och entreprenörskap. Det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag för att möjliggöra att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential tillvaratas. Det är angeläget att förhindra kringgåenden av de s.k. 3:12-reglerna. Det är dock orimligt att det är skattemässigt missgynnat att överlåta sitt företag till en närstående jämfört med någon annan. Alternativet blir då i många fall att entreprenören lägger ner företaget i stället. I ett läge med många äldre företagare är det en skadlig ordning som behöver ändras. Därför tillsatte alliansregeringen en utredning för att komma till rätta med detta. Utredningen presenterade sina förslag , men den förra regeringen valde att inte lägga fram förslagen. väljer därför att lägga fram utredningens förslag i denna budgetmotion. förslag föranleder ändringar i 57 kap. 4 och 5 §§ IL samt att en ny paragraf, 57 kap. 4 a § IL, införs. Ärendet och dess beredning Regeringen föreslog förändringar i det s.k. 3:12-regelverket som man senare drog tillbaka. Utkast till lagrådsremissen ”Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag” (Fi2016/03965/S1) innehåller en beskrivning av ett förslag om hur generationsskiften kan förenklas. Förslaget har remissbehandlats och Lagrådets yttrande har inhämtats. Lagrådets synpunkt har beaktats i förslaget. 4.2 Lag och ordning Att lag och ordning upprätthålls är centralt för att samhället ska fungera. Brottslighet drabbar både människors faktiska och upplevda frihet och även hela samhällsekonomin. Centralt för att minska brottsligheten är att det finns tillräckligt många poliser som förmår att beivra brott och göra tillräckligt noggranna brottsutredningar så att brott kan upp och sedan beivras. På grund av den tidigare regeringens alltför sena och otillräckliga satsningar på och styrning av är upptäcktsrisken för den som begår brott alldeles för låg . Polisen upplevs som frånvarande i många delar av landet medan utländska stöldligor tömmer människors hem. Otryggheten ökar och påverkar människor i vardagen. Aktuella trygghetsmätningar visar att otryggheten i ligger kvar på en högre nivå än . Även utsattheten för brott mot enskild person ökar. Såväl personrån som sexualbrott har ökat kraftigt . Polisens utredningsresultat sjunker i viktiga brottskategorier. En ny och grövre typ av brottslighet utmanar svensk polis. Antalet särskilt utsatta områden där lag och ordning får träda tillbaka blir fler. Kriminella gäng flyttar fram sina positioner. Narkotikaförsäljningen sker på många platser på öppen gata. Skjutningar har blivit vanligare och handgranater används i både uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. Gängens våldskapital bidrar till att skrämma vittnen och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. Det grova våldet befinner sig på historiskt höga nivåer. Antalet poliser har under den förra mandatperioden blivit färre och är det lägsta . Det har lett till att polistätheten är den lägsta . Många poliser lämnar yrket som utbildningsplatser vid polisutbildningen står tomma. Den rödgröna regeringen har inte förmått att attrahera tillräckligt många poliser till yrket. Läget inom polisen innebär stora utmaningar för hela samhället. När utredningar drar ut och anmälningar läggs på hög skadas tilltron till rättsväsendet. Öppenhet byts mot slutenhet när människor inte längre vågar röra sig fritt i samhället eller vara ute efter mörkrets inbrott. Säkra lag och ordning i hela När otrygghet breder ut sig måste samhällets svar vara tydligt. är fast beslutna att se till att samhället tar tillbaka makten från de kriminella. Lag och ordning ska råda i hela och brottsofferperspektivet stärkas. Det behövs fler poliser och behöver tillskjutas betydande resurser. Polisen måste bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. måste de förebyggande insatserna öka. Polisyrket ska bli mer attraktivt med högre lön och fler ska kunna bli poliser genom betald polisutbildning, där studielånen skrivs av i tjänst. För att öka utredningskapaciteten stärks Nationellt forensiskt centrum. Parallellt med att vi får fler polisanställda förstärker vi hela rättsväsendet med resurser till , Domstolar och Kriminalvården. Dessa reformer är nödvändiga för och kommer att bidra till att stärka hela det svenska rättsväsendet. Den gängkriminalitet som breder ut sig måste slås tillbaka. Enligt polisen finns det 5 000 kriminella individer och 200 kriminella nätverk i våra mest utsatta områden. Här har gängen tagit ett fast grepp om tillvaron. De sprider otrygghet och slår klorna i småföretagare. Försäljning av narkotika sker öppet, medan allt yngre ungdomar rekryteras till den kriminella verksamheten. Brottsligheten för också med sig ett allt grövre våld. skedde 320 skjutningar i . 40 människor sköts till döds. Utbredningen av kriminellas användning av handgranater särskiljer från andra europeiska länder. Det behövs kraftfulla åtgärder för att sätta stopp för sexualbrotten. Enligt den senaste Nationella trygghetsundersökningen har utsattheten för sexualbrott ökat kraftigt . Unga kvinnor är särskilt drabbade. Var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde. För få sexualbrott upp. Brottsoffren får inte det stöd som de behöver. Och när en gärningsman väl blir dömd, så är straffen för exempelvis våldtäkt alltför låga. Utländska stöldligor turnerar mellan svenska hem. Ungefär hälften av alla bostadsinbrott begås av utländska stöldligor. Det handlar om organiserad brottslighet. Att få inbrott i sitt hem innebär en stor integritetskränkning. Polisens resurser räcker inte till. saknar befogenhet att stoppa stöldgodset som förs ut ur landet. vill skärpa gränsbevakningen och sätta stopp för de internationella ligorna. satsningar på en mer närvarande polis och förslag på straffskärpningar ökar kraven på de brottsbekämpande myndigheterna. Utvecklingen mot en allt råare gängbrottslighet med fler skjutningar och en nyrekrytering till gängen bland yngre åldrar ställer också nya krav på rättsväsendet. Därför behöver även , Domstolar, Kriminalvården och stärkas. Säkerhetspolisens bedömning är att den våldsbejakande islamistiska miljön utgör det största hotet mot . Enligt finns cirka 3 000 våldsbejakande extremister i , varav drygt 2 000 personer härrör från den våldsbejakande islamistiska miljön. En relativt stor mängd människor har dessutom rest till konfliktområden för att ansluta sig till en terroristorganisation, träna för strid eller ingå i ett stridande förband. Flera av dem som har rest iväg har återvänt eller ämnar återvända till med nya kunskaper och färdigheter. De riskerar också att ha ökat sin acceptans för våldsanvändning. förmåga att motverka terrorism behöver stärkas. Erfarenheter från terroristangrepp i närområde, där flera koordinerade och samordnade attacker skedde , visar på vikten av att vid ett eventuellt attentat kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen . För att polisens nationella insatsstyrka ska ha förmåga att hantera flera händelser behöver resurserna till polisen öka. Bättre skydd för demokratin Grundlagen skyddar rättsstaten, demokratin och enskildas fri- och rättigheter. Ett starkt grundlagsskydd är en förutsättning för att rättigheter, skyldigheter och möjligheter ska gälla lika för alla. Det har gått den förra grundlagsutredningen tillsattes. har det skett en utveckling på flera håll i som utmanar rättsstaten och demokratin. Flera viktiga grundlagsfrågor blev inte hanterade i den senaste utredningen. Tiden är därför mogen att göra en ny översyn av regeringsformen. En utredning bör lämna förslag inom fyra områden: Stärk domstolarnas självständighet. Stärk människors fri- och rättigheter gentemot staten, bland annat äganderätten och näringsfriheten. Skärp kontrollen av huruvida lagar eller bestämmelser strider mot grundlagen. Ge grundlagen en starkare ställning. Antalet EU-medborgare som kommer till för att tigga är fortfarande stort och tiggeriet är utbrett i stora delar av landet. Tiggeri är inte ett hållbart sätt att försörja sig. Det låser in människor i fattigdom och leder också till att utsatta människor blir utnyttjade, bland annat för prostitution. Polisen menar att det finns flera grupper av tiggare som styrs av kriminella aktörer.