mot · H602378 · 2018-11-14 00:00:00 — Att i detta läge lägga resurser på modersmål i stället för det svenska språket anser inte vi vara ett rationellt användande av resurserna. Effekterna av modersmålsundervisning för att lättare kunna lära sig svenska är också mycket tveksamma. Enligt en undersökning i av AKF (kommunernas forskningsenhet) finns det inga statistiska bevis för att modersmålsundervisningen ger en positiv effekt på det nya hemlandets språk. Det är betydligt mer rationellt att använda resurserna till att eleverna lär sig det svenska språket. Även modersmålslärare kan med en tämligen modest utbildningsinsats bli svensklärare i grundläggande svenska. Eventuell modersmålsundervisning ska bekostas av brukarna själva och ske utanför ordinarie skoltid. yrkar på att skollagen ändras i enlighet med detta. Satsning på barn med särskilda behov 20) Skolan präglas ofta av grupparbeten där ett stort ansvar läggs på eleverna själva, en pedagogik där barn ska söka information på egen hand samt ägna sig åt lustfylld inlärning. Denna typ av pedagogik passar en del elever, speciellt de från studievana hem. Med denna utveckling har dock elever med särskilda behov hamnat i kläm på ett allvarligt sätt. vill att en särskild satsning på elever med speciella behov görs inom skolan för att ge dessa barn en chans att lyckas. Denna satsning innebär att vi vill utöka antalet specialpedagoger och övrig personal i skolorna som vid behov kan hjälpa dessa elever. Vi vill också ha inslag i den ordinarie lärarutbildning som handlar om elever med särskilda behov. Obligatorisk förberedelseskola för nyanlända 21) Det ligger i sakens natur att nyanlända elever har specifika behov, det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Våra fallande resultat i internationella undersökningar beror på flera saker, men en orsak är bristande resultat för nyanlända. Därför krävs det en helt ny strategi på området. Till att börja med behövs en nationell läroplan för förberedelseskolor, denna bör bygga på de rekommendationer som redan utgivit. Fokus ska ligga på det svenska språket och kunskaper om det svenska samhället. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet och att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen. Svenska 2 ska avskaffas. Vi vill inrätta en förberedelseskola som ansvarar för nyanlända skolungdomar. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och istället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) utnyttjar vi resurserna på mest effektiva sätt. Förslaget bygger i stora stycken på befintlig personal. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Denna nya verksamhet kommer att ligga i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. I den ordinarie undervisningen organiseras svenskundervisningen på tre nivåer där nivån anpassas efter elevernas förutsättningar. Nyanlända elever slussas över till ordinarie undervisning enligt följande. Innan en elev förs över har man kontakttid i tilltänkt klass för att säkerställa att eleven kan följa med i undervisningen. Dessutom utförs före överflyttning ett digitalt nationellt prov utformat av i svenska, engelska och matematik för den årskurs som ska påbörjas, detta för att säkerställa att eleven kan följa undervisningen. På så vis erhålls likvärdig standard i alla kommuner istället för det godtycke som råder . Läraren i den mottagande klassen får på så sätt en mer homogen grupp, vilket främjar studiero och undervisningens kvalitet. Efter skoldagen förblir förberedelseskolan tillgänglig för de överflyttade elever som känner att de behöver extra stöd med det egna språket som referens. Detta är möjligt eftersom förberedelseskolan har knutit till sig tvåspråkig personal enligt ovan. På så vis kommer överflyttade elever också i kontakt med nyanlända elever och blir en inspirationskälla för dessa. Vi är övertygade om att denna form av förberedelseskola gynnar både befintliga elever i den vanliga skolan samt nyanlända som kan tillägna sig det svenska språket och de svenska värderingarna i sin egen takt. Satsning i matematik, svenska, engelska och naturvetenskap 22–23) är ett ingenjörsland. Det svenska välståndet bygger i hög utsträckning på ett framgångsrikt exploaterande av tekniska innovationer. Mot bakgrund av matematikens och naturvetenskapens oersättliga betydelse för tillgången på goda ingenjörer är det olyckligt att intresset för och kunskaperna i matematik och naturvetenskap fallit drastiskt, vilket flera internationella kunskapsundersökningar visar. Vi vill därför att timplanen i matematik för delas upp årskursvis. Detta för att öka möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i undervisningen, men också för att tydliggöra vad eleverna ska ha lärt sig efter varje årskurs. vill också att en nivågruppering av matematik införs på två nivåer, en särskild och en allmän nivå. På samma sätt ska svenska och engelska nivågrupperas. Denna nivågruppering ska ske från och med årskurs fyra. Det är orimligt att begära att alla elever ska lära sig i samma takt. Med en undervisning där en nivågruppering inte sker riskerar elever som lär sig lite långsammare att hamna efter i undervisningen och tappa sugen. De elever som lär sig lite snabbare riskerar att tappa sugen för att de saknar utmaningar. Läxor ska finnas kvar 24) avvisar med bestämdhet förslag om att ta bort läxor som ett naturligt och avgörande inslag i lärandet. I stället ska elever erbjudas läxhjälp. I de lägre årskurserna ska fritids erbjuda detta i möjligaste mån. Kunskapssatsning i svenska språket 25–26) Samtalsspråket i den svenska skolan bör alltid vara svenska under lektionstid när nyanlända elever väl har lämnat förberedelseskolan, undantaget språklektioner givetvis. Att prata svenska med sina svenska och utländska kamrater på ett vardagligt sätt under lektionstid är kanske det effektivaste sättet att lära sig det nya språket. En förstärkt svenskundervisning ska också ges till elever med svårigheter i det svenska språket där resurserna tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. Inför ett läromedelsråd med rätt att underkänna uppenbart undermåliga läromedel 27) Vi anser att lärarna är kompetenta att själv välja ut de läromedel de vill använda sig av i sin undervisning. Vi anser också att de ska få fortsätta att göra det även framledes. Däremot vittnar många lärare om betydande svårigheter att finna tid att själv bedöma vilka läromedel som håller tillräckligt hög kvalitet. Ett läromedelsråd bör upprättas bestående av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar de läromedel avsedda för den svenska marknaden samt kvalitetsmärker desamma, detta för att underlätta för lärarkåren och säkerställa att svenska elever använder läromedel av tillräckligt hög kvalitet. Lärarna ska själva få välja vilka läromedel de vill använda sig av, men en absolut lägsta nivå bör ändå stipuleras av staten. Det finns läromedel som håller en för låg klass, det handlar antingen om att de innehåller för många faktafel, har en bristande pedagogisk struktur, är politiskt vinklade eller på andra sätt är uppenbart olämpliga och undermåliga. Här bör staten gå in som garant för en lägstanivå på våra läromedel och underkänna att dessa används i den svenska skolan. 28) vill utöka idrottsundervisningen så att eleverna erhåller en stunds fysisk aktivitet ; vikten av god hälsa och ökad rörlighet ska betonas. För att säkerställa att barnen i skolan får tillräckligt med motion bör också fler idrottstimmar införas. Idrottsundervisningen bör dock vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion, mer än enbart tävling och prestation. Till stöd har vi bland annat det så kallade . Det startade som ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning. Detta projekt visade att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet förbättrade sina studieresultat. Störst var skillnaden för pojkarna. Andra positiva bieffekter av den ökade rörligheten är att koncentration, inlärningsförmåga, självförtroende och social förmåga ökar, som denna modell kan användas som ett led i att bekämpa den ökande barnfetman. Samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet 29) Vi vill också se en utökning av där även representanter för näringslivet deltar tillsammans med idrottsföreningar, dels för att frigöra tid för lärarna men också för att knyta näringslivet närmare skolan. Med både föreningslivet och näringslivet med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans med både fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. Betona den svenska kulturen och kulturarvet 30) Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vår svenska kultur och svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, samhällssystem, traditioner, normer, värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framförallt gemensamma normer, värderingar, språk, samhälls- och levnadssystem, regler, riktlinjer, medborgaransvar och hur vi ska behandla varandra, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona vår kultur, det immateriella kulturarvet med tidigare generationers samlade kultur, kunskap och erfarenhet, den kristna etiken, den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle och även det materiella kulturarvet i form av till exempel äldre föremål, fornlämningar, kulturmiljöer och byggnadsverk. Inget noteras i den svenska läroplanen om att förvärva kunskaper om den svenska kulturen. Det ska därför läggas till under mål i samtliga läroplaner så att lydelsen blir: ”Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola har fått kunskaper om och insikt i de svenska, nordiska och västerländska kulturerna och kulturarvet samt fått grundläggande kunskaper om de nordiska språken. Detta med fokus på den svenska kulturen, kulturarvet och språket”. Trots att det noteras i läroplanen att kunskap ska förmedlas om kulturarvet, ingår i många fall ingen eller ringa utbildning i skolundervisningen om kultur och kulturarv. Få prov visar sig innefatta frågor om detta och sådana kunskaper betygsätts i för liten utsträckning, få elever känner till kulturen och kulturarvet. Därför ska området svensk, nordisk och västerländsk kultur och kulturarv med fokus på det svenska testas genom prov på samma sätt som man gör i övriga ämnen. Ämnena svensk, nordisk och västerländsk kultur och kulturarv med betoning på det svenska, ska placeras i samband med ”samhällsorienterande ämnen” och ”samhällskunskap” i timplanerna men även tas upp inom ämnena historia och svenska. Det ska inte vara möjligt att i undervisningen negligera detta. Utbildning i hedersproblematik för lärare och annan skolpersonal 31) Vi har problem med hedersproblematik i , främst i vissa förorter är problemet stort. Denna problematik innebär att vissa familjer bär på en samhällssyn, familjesyn och en syn på individen som understundom kommer i kraftig konflikt med de värderingar och den praxis som råder i vårt moderna samhälle. Detta kan till exempel gälla döttrars och söners val av partner och karriär. För att lättare kunna upptäcka och hjälpa unga skolelever som hamnar i en värderingskonflikt mellan våra moderna värderingar och en mer klanbetonad syn på samhället är det nödvändigt att personal inom olika skolformer såsom gymnasieskolan och har en adekvat utbildning på området, detta för att kunna upptäcka och hjälpa enskilda elever som befinner sig i en utsatt situation. Vi vill att utbildning i hedersproblematik ingår som en kortare kurs i lärarutbildningen, samt ges som obligatorisk vidareutbildning för skolpersonal i utsatta områden. Motverka åldersklyftorna i samhället 32) I dagens samhälle, speciellt i urbaniserad miljö, har banden mellan generationerna tunnats ut och den naturliga relationen som till exempel barn hade med farmor eller morfar har försvunnit. menar här att något viktigt har försvunnit som påverkar både socialiseringen och livskvaliteten. Ett sätt att åtminstone i någon mån åtgärda detta är att inrätta ett system där äldre personer besöker och medverkar på rimliga villkor i skolan. Det innebär att den äldre generationen bjuds in till skolorna eller att klasser bjuds hem till någon morfars äldreboende. Vi är säkra på att vår äldre generation blir en värdefull resurs i dagens svenska skola. Demokrati och respekt samt kritiskt och konstruktivt tänkande 33) Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande. Reflektion kring etiska och moraliska frågor är också nödvändiga inslag i skolans uppdrag. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras, inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. I enlighet med detta ska läroplanerna Lpfö 98 samt LGR 11 ändra sina skrivningar om diskriminering. I nuvarande skrivelser står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Självfallet ska politisk åskådning och politisk partitillhörighet inte heller utgöra grund för diskriminering, vilket ska föras in i nämnda läroplaner. 34–35–36) För att öka förståelsen för och förmedla vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av ett bevarande av vår biologiska mångfald ska elevernas miljömedvetande stimuleras. Vi bör vidare sträva efter att skolmaten genomgående ska ha högt näringsvärde, vara svensk- och närproducerad och tillverkad på plats. Maten ska vara gratis för alla elever, på såväl grund- som gymnasieskola, detta eftersom en viktig förutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. Kött från djur som slaktats utan bedövning ska inte få förekomma i svenska skolor. vill att skolmaten tillagas på plats och att maten i möjligaste mån är lokalt producerad, därför vill vi att alla skolor ska ha ett tillagningskök, inte ett mottagningskök. Vi vill ge statliga stimulansbidrag där det ska finnas utrymme för både genomförandet av ombyggnad samt en medvetenhet om att handla lokalt/svenskt innebär dyrare pris då våra djurhushållningsregler är hårdare än i övriga . 37) har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen och yrkesvägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. vill att det stipuleras ett maximalt antal elever för vad varje studie- och yrkesvägledare har ansvar för. 38) Många av landets skolor byggdes ungefär och börjar behovet av större renoveringar eller förbättringar bli akut på många håll. Detta då inomhusklimatet i dessa skolor blivit alarmerande dåligt, det gäller luftkvaliteten såväl som ljusförhållanden eller till och med fuktproblem. I en rapport från och uppskattades att det föreligger ett mycket stort upprustningsbehov. vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler då många kommuner inte mäktar med renoveringsbehovet själva. Det är en fråga både för elevernas och lärarnas hälsa och välbefinnande. I skolmiljön ingår självfallet skolgården och omkringliggande utemiljö. Där det är praktiskt möjligt ska skolgårdarna innebära att eleverna har möjlighet till lek, gärna i naturen, och tillräckligt med utrymme för rörelse och utelekar. Detta är en mycket viktig fråga för elevernas framtida hälsa. Lärarnas kompetens, vidareutbildning och karriärmöjligheter 39) Vi vill att varje ämneslärare ska ha en examen i det ämne han/hon undervisar i samt erforderliga kunskaper i pedagogik. Övrig lärarutbildning vill vi utreda för att se hur den kan bli bättre. inser behovet av en ny lärarutbildning som ska ge de blivande lärarna en mycket bättre kompetens, förståelse och förmåga att hantera digitala arbetssätt, pedagogik och andra verktyg. poängterar vi att de digitala verktygen och möjligheterna kombineras med traditionella undervisningsmetoder. Denna kombination är vi övertygade om ger absolut bäst pedagogisk effekt. Forskning i kombination med läraryrket ska uppmuntras. Dessa möjligheter till vidareutbildning och forskning finansieras genom att kommun/friskola söker bidrag från staten. Vi vill att lärare besöker andra lärares lektioner, med återkoppling efteråt. Detta ska bli en naturlig del av vardagen för lärare i skolan. Att delge varandra och få återkoppling hur du är i lärarrollen är viktigt för att kunna utvecklas. Vi vill även att rektorerna ska få regelbunden fortbildning och återkoppling. Statligt övertagande av dysfunktionella skolor 40) Tyvärr finns det skolor, främst i våra utsatta områden, som inte längre fungerar och som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. I har man precis som i haft problem med ett antal skolor. Där tog man där fram ett koncept med så kallade Academy Schools. De skolor som omvandlats till Academy Schools är skolor som haft omfattande problem. Skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Införandet av pliktskola för gärningsmän som gjort sig skyldiga till grova brott 41) vill att elever som är under förundersökning och utreds för grova våldsbrott eller sexualbrott som normalt skulle ge fängelse för vuxna personer, ska avskiljas från sin vanliga klass och sättas i en så kallad pliktskola. Vid sådana tillfällen där säkerheten för övriga elever är hotad, eller där gärningsman och brottsoffer riskerar att sitta i samma klassrum eller dela skolgård, ska rektorn besluta om att gärningsmannen ska flyttas till en pliktskola. Orsaken är att utredningstiden för brott begångna av unga personer ofta är mycket lång. brottet utreds kan brottsoffer och övriga elever fara mycket illa. Även om gärningsmannen inte döms till sluten ungdomsvård eller LVU ska ett beslut om pliktskola gälla, detta då nivån för att dömas till ungdomsvård ofta är mycket hög. Om det visar sig att den som blivit föremål för åtgärder är oskyldig ska denne självklart återvända till sin klass. Se över myndighetsstrukturen i utbildningssystemet 42) styrs det svenska skolsystemet av 53 olika myndigheter. Det anser vi är alltför många, eftersom det leder till otydlighet och försämrad effektivitet. Vi vill effektivisera myndighetsstrukturen så att inga myndigheter inom utbildningsväsendet har överlappande ansvarsområden. Likaså vill vi slå ihop olika myndigheter där uppdragen kan sammanföras till en gemensam myndighet. vill vi ha en myndighet med ett övergripande ansvar för lägre utbildning. Denna övergripande myndighet ska handplocka de mest kompetenta och mest lämpade opolitiska medarbetarna för att ha ett övergripande ansvar för lärarkåren och kvaliteten inom skolväsendet. På detta sätt uppnår vi såväl synergieffekter och effektiviseringar som leder till besparingar och ökad kvalitet. Dessutom uppnås en större tydlighet beträffande vilken myndighet som ytterst har ansvaret för skolfrågorna. En sådan ny skolmyndighet kan dock först inrättas efter det att vårt förslag om att införa ett nytt löne- och incitamentsystem, med en karriärtrappa för lärarna och rektorerna i enlighet med Singaporemodellen, har introducerats. Stopp för nyetablering av religiösa friskolor 43) En del religiösa friskolor har funnits i vårt land mycket länge; många av dessa friskolor fungerar utmärkt väl och har betydligt bättre resultat än den kommunala skolan. Dessa skolor ska självfallet få vara kvar. Däremot vill vi se ett tillfälligt stopp för nyetablering av religiösa friskolor då en mängd missförhållanden uppdagats på ett flertal av dessa skolor. är det inte ens Skolinspektionen som uppdagat problemen, utan allmänheten. Även religiösa friskolor ska följa skollagen precis som alla andra skolor. Det är uppenbart att en hårdare kontroll av dessa skolor behövs och vi vill ha ett tillfälligt moratorium för nyetablering av dessa skolor tills Skolinspektionen klarar av sin tillsyn av dessa på ett tillfredsställande sätt. En utökad satsning på Skolinspektionen 44) Skolinspektionen spelar en större roll än för 20, sedan, speciellt med den flora av religiösa friskolor som etablerat sig . Vi vill att Skolinspektionen ska få större resurser och krav på sig att genomföra flera kontroller. Speciellt viktigt är det att utöka oannonserade besök. Speciellt viktigt är också att göra fler oanmälda besök på religiösa friskolor. Skoluniform ska införas på frivillig basis i svenska skolor 45) Att eleverna på en skola har konform klädsel fyller flera viktiga funktioner. Om eleverna bär vissa gemensamma klädesplagg på en skola så minskas den hets som framför allt många flickor känner när det gäller att klä sig snyggast eller enligt senaste mode. Detta kan i vissa årskurser vara ett stort problem. En annan viktig aspekt med skolgemensam klädsel är också säkerhetsaspekten. Skolans personal kan lätt identifiera vilka som hör hemma på skolan eller inte med en enhetlig klädsel. Det är också viktigt att eleverna känner stolthet och samhörighet med den skola de går på. En gemensam klädsel bidrar starkt till detta. Vi vill införa enhetlig klädsel på frivillig basis i det svenska skolsystemet, vilket innebär att skolorna eller enskilda kommuner får ta beslut om enhetlig klädsel och då också besluta om vilken finansieringsmodell som ska tillämpas. Ingen enskild kommun ska kunna förbjuda friskola i kommunen att fatta beslut om enhetlig klädsel. Detta ska föras in i skollagen. Att införa en tvingande lagstiftning på nationell basis är inte praktiskt möjligt av flera orsaker. 46) Behovet av gemensamma referenspunkter och gemensamma värden har aldrig varit större än i dagens . God läsförståelse är alldeles nödvändigt för att klara sig i dagens samhälle och att behärska det svenska språket är lika viktigt. Läsförståelse och svenska språket är lika viktigt för alla samhällsklasser, dock har ofta elever från socioekonomiskt svagare grupper redan från början ett handikapp gentemot andra grupper. Det är också viktigt att det uppväxande släktet stiftar bekantskap med de stora litterära författarna genom historien, detta av flera viktiga orsaker. Våra elever måste med tiden få en litterär referensram, där de kan utvecklas som människor, utveckla språklig förmåga och ta del av och insupa vårt kulturella arv. Listan ska främst innehålla de klassiska litterära verken, men även innehålla klassiska filmer, konst, teateruppsättningar och musikverk. På grund av detta vill vi införa en klassikerlista som ska gälla för förskolan (högläsning) och gymnasiet. Den ska anpassas för olika åldrar och inte följas strikt. Men en skolelev som vandrat genom vårt skolsystem ska ha tagit del av det mesta i listan. Glesbygdslärare ska få avdrag på studieskulden 47) Examinerade lärare som tar anställning i områden som av EU definieras som glesbygd ska få av sin studieskuld avskriven de arbetar i glesbygd. Maxtaket är en total studieskuld på . Detta för att åtgärda lärarbristen i våra glesbygder och att bevara eller återskapa en levande landsbygd.