mot · H6022768 · 2018-11-30 00:00:00 — 2 Asylprocessen och mottagandet 2.1 Asylprogram – obligatorisk sfi och samhällsorientering 2.2.1 Åldersbedömningar av ensamkommande 2.4 Rätt att arbeta 2.5 Ensamkommande barn och unga 2.5.3 Lämpligt boende för ensamkommande och fler familjehem 2.6 Permanent lag om tillfälliga, treåriga uppehållstillstånd 2.7 Synnerligen och särskilt ömmande omständigheter 2.9 Inrätta en inspektion för migrationsfrågor 2.10 Hjälporganisationerna ska få ökat stöd 2.11 Kompetens gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning 2.12 Se över EBO-lagen 3.1 Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas – tvåårsregel 5 Flyktingpolitik inom EU 5.2 Kvotflyktingar och nödvisum 6 Uppvärdera medborgarskapets betydelse 7 Övriga budgetpåverkande anslagsförändringar anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna asylrätten genom att föra en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylansökningsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av korrekta beslutsunderlag i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande ska arbeta på asylboendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkoret för identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fribelopp för asylsökande som får ett reguljärt arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kampanj för att rekrytera fler familjehem och gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ensamkommande flyktingbarn ska få en god man och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i utlänningslagen bör införas en huvudregel om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som har beviljats asyl, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som får tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ha rätt till familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande skäl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet återtagandeavtal med viktiga mottagarländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser till polisen för att kunna verkställa avvisningar, utvisningar samt fler inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvarstagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av lagen avseende personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EBO-lagen bör ses över och att ekonomiska styrmedel bör användas på lämpligt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personer som studerar i bör ges möjlighet att stanna för att söka arbete eller starta företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd samt införa en 30-dagarsgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverk och tillämpning avseende arbetstillstånd bör ses över i syfte att ta bort hinder som kan framstå som orimliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av Dublinförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla EU:s medlemsländer ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nödvisum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapsceremonier och medborgarbok och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkalla medborgarskap som har erhållits genom mutor eller bestickning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Särskilt och synnerligen ömmande omständigheter Tabell 2 förslag till anslag till 2021 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Den humanitära krisen i världen drabbar allt fler. uppskattar i sin årsrapport att 68,5 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig och förföljelse. Det är den högsta siffran sedan . Två av tre flyktingar är s.k. internflyktingar, vilket innebär att de befinner sig på flykt i sitt eget hemland. De flesta flyktingar flyr till något grannland eller något annat land i deras omedelbara region. Den humanitära krisen i världen är som störst i utvecklingsländerna där uppskattningsvis av världens flyktingar nu befinner sig. UNHCR uppger att bara tvingades 16,2 miljoner människor att fly. Endast en liten del av alla de som flyr undan krig, förtryck och islamistiska terrorgrupper kommer, tillsammans med ett stort antal människor som söker sig bort från fattigdom och misär, till vår del av världen. EU uppger att sökte 705 000 personer asyl i EU-länderna. Det är nästan en halvering jämfört med året innan då nästan 1,3 miljoner asylsökningar registrerades. Även om den humanitära krisen i huvudsak är något som drabbat och drabbar utvecklingsländerna har också skakat om både EU och där det stora antalet flyktingar och migranter orsakat stora påfrestningar i delar av samhället. Det har också blivit tydligt att den politik och de system som finns inte haft förmågan att hantera detta. EU:s gemensamma asylsystem (CEAS) har inte fungerat och Dublinförordningen (som innebär att asylansökningar huvudsakligen ska behandlas i det land där den sökande först anländer) är inte utformad för att klara av den mängd asylsökande som EU och dess medlemsstater upplevde, inte minst . Hade Dublinförordningen följts på det sätt som var tänkt hade ensamt burit ansvaret för att hantera asylansökningar från nästan en miljon flyktingar. Resultatet blev istället att flyktingar och migranter inte registrerades i första ankomstlandet utan kunde fortsätta att resa till exempelvis , och som därmed tog emot en stor andel av alla asylsökande () inom EU. I kan vi notera en kraftig minskning av antalet asylärenden . Denna minskning ligger i linje med den minskning som skett för EU som helhet. Det finns flera orsaker till detta. En orsak är den överenskommelse mellan som trädde i kraft . Andra orsaker är de tillfälliga gränskontroller som infördes i flera av EU:s medlemsstater. egen politik i form av den tillfälliga migrationslagstiftningen, id-krav och striktare gränskontroller har också spelat en roll för antalet asylsökande till landet. Även om antalet asylsökande har gått ned efter toppnoteringen 2015 då drygt 160 000 människor sökte asyl så kommer vi fortsatt att ta emot ett stort antal asylsökande . beräknar i sin senaste prognos att mellan 16 000 och 33 000 kommer att söka asyl i , med ett antagande om cirka 26 000. Myndigheten uppger att osäkerheten är stor och att utfallet beror på om återgår till den vanliga lagstiftningen med bland annat permanenta uppehållstillstånd. respektive ligger antagandet på cirka 33 000 personer. migrationspolitiska utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Partiet ska vara en garant för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrations- och integrationspolitik. Utgångspunkten är att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill även se fler lagliga vägar in i unionen. ska vi kunna känna oss trygga i att asylprövningen är rättssäker och att den som saknar skyddsskäl och får nej på sin asylansökan också ska lämna landet. De gemensamma principerna för den reglerade migrationen inom EU har i princip satts ur spel. Det gör att det inte är möjligt för att ha asylregler som kraftigt avviker från andra EU-länders. Därför är det angeläget att även i fortsättningen arbetar för en harmonisering av migrationspolitiken inom EU, där fokus ligger på att höja upp lägstanivån bland medlemsstaterna, och att medlemsländerna följer ingångna avtal så att asylrätten kan vidmakthållas. Vid sidan om behovet av att förbättra och effektivisera det direkta mottagandet av asylsökande behöver arbetet framöver fokusera på att få de personer som fått och får uppehållstillstånd att så snabbt som möjligt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är centralt för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. 2 Asylprocessen och mottagandet 2.1 Asylprogram – obligatorisk sfi och samhällsorientering Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och ofta passivitet som följd. Vistelsetiden har ökat dramatiskt. Den genomsnittliga handläggningstiden för en asylansökan är , en ökning . Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds . Alliansen har gemensamt ställt sig bakom kravet om obligatorisk samhällsorientering och undervisning i svenska. välkomnar detta och vill se ”Integration från dag ett”. Förutom möjligheten att arbeta ska den asylsökande få samhällsundervisning där man exempelvis klargör vad som avses med begrepp som religionsfrihet, jämställdhet och likabehandling och där svenskundervisningen förbättras genom individuella prestationsplaner, ökad nivåindelning och fler samt bättre sfi-anordnare. vill införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . anslår totalt 200 miljoner , 2020 och 2021. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. Länsstyrelserna, som ansvarar för asylsökandes sysselsättning, ska även administrera asylprogrammen, vilket innebär att medlen förs till utgiftsområde 1. Till förmån för det mer omfattande asylprogrammet säger nej till den tidigare vänsterregeringens satsning på svenska från dag ett. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan göra att asylsökande gör sig av med identitetshandlingar eller inte vågar uppge korrekt information då de tror att det annars skulle påverka deras möjligheter i asylprocessen i negativ bemärkelse. Detta kan leda till dels att rättssäkerheten för den asylsökande äventyras och dels att legitimiteten för asylsystemet och migrationspolitiken undermineras. En hög legitimitet för asylsystemet är väldigt viktigt såväl för den asylsökande som för allmänhetens syn på invandring, och för integrationen. Som ett led i att göra beslutsunderlaget så komplett som möjligt menar att information om anhöriga ska lämnas in vid asylansökan. Detta är en viktig del för att bland annat underlätta styrkandet av den asylsökandes identitet. 2.2.1 Åldersbedömningar av ensamkommande ska en åldersbedömning av asylsökande barn och unga göras redan tidigt i asylprocessen, vilket välkomnar. Att åldersbedömningarna nu görs tidigare i asylprocessen är viktigt för att i så stor utsträckning som möjligt undvika att vuxna asylsökande placeras tillsammans med ensamkommande barn och unga, men också för att tillförsäkra att de resurser som ska gå till barn inte används till vuxna. Det är dock angeläget att de metoder som används utvärderas kontinuerligt och är rättssäkra. förordar att asylansökningsområden inrättas i närheten av våra stora gränsövergångar, dit personer som vill söka asyl i hänvisas. När presenterade förslaget mötte det hård kritik från flera håll, bland annat från dåvarande migrationsminister . har dock en statlig utredning (2018:22) presenterat förslag som till stor del liknar . Vi föreslår att det i asylansökningsområdena görs en första registrering och bedömning av asylansökan. Syftet är att få till stånd en snabbare handläggning och beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylansökningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Många av dem som kommer till som asylsökande lider exempelvis av posttraumatiskt stressyndrom. Därför är det viktigt att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet så att det hälsofrämjande arbetet påbörjas tidigare. 2.4 Rätt att arbeta måste asylsökande som vill arbeta få ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, ett så kallat AT-UND. För att erhålla ett sådant måste den asylsökande lämna in godtagbara identitetshandlingar eller på annat sätt medverka till att klarlägga sin identitet. Detta villkor infördes som ett sätt att få fler asylsökande att klarlägga sin identitet. Med ett kraftigt ökat antal asylsökningar och avsevärt längre handläggningstider är det mycket viktigt med sysselsättning för de asylsökande och att så många som möjligt kan arbeta. Arbete och språk är i flera avseenden att betrakta som nycklar in i samhället. För att få så många asylsökande som möjligt att arbeta anser att villkoret om identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort. För asylsökande som vill börja arbeta finns fler praktiska hinder som måste undanröjas. Det har handlat om problem med att få det samordningsnummer som behövs för att bland annat kunna begära A-skattsedel. har föreslagit en lösning på detta problem, och vi anser att detta måste åtgärdas skyndsamt. föreslår dessutom att asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om som den enskilde kan tjäna utan att dagersättningen minskas. 2.5 Ensamkommande barn och unga När ensamkommande barn och unga anländer till saknar de per definition familj, men också i de allra flesta fall vänner och annat kontaktnät som kan ge den värme och det stöd som är så viktigt att man får när man kommer ensam till ett nytt land. Därför arbetar för att dessa barn ska få in trygga rutiner i sina liv, främst genom ett säkert boende och gode män. En god man ska ha nära kontakt med den minderåriga, informera om barnets rättigheter och säkerställa att barnet vet vilka fördelar som finns med en rättssäker process jämfört med de risker som följer med en avvikelse. tar det alltför från det att den minderåriga anländer till att en god man förordnas och det förekommer även att gode män har ansvar för fler minderåriga än de klarar av. Orsaken till detta är huvudsakligen bristen på gode män. vill att alla ensamkommande barn ska få en god man efter ankomst. Men en snabbare hantering behövs för att tillgodose barns och ungas rättigheter, exempelvis att minska risken för att de försvinner. Därför föreslår att rekryteringen av gode män underlättas genom att en nationell kampanj genomförs och att ett nationellt register upprättas. Situationen har tydliggjort de svårigheter som kommunerna har upplevt i vissa lägen när de inte klarat sitt uppdrag fullt ut. För att avlasta kommunernas socialtjänst krävs en förnyad ansvarsfördelning och nya arbetsformer. Vi anser därför att en nationell krissocialjour bör inrättas. När kommunerna bedömer att de behöver extra hjälp kan sådan avropas från den nationella krissocialjouren. Med en nationell organisation kan resurserna användas bättre. Dessutom kan riskerna för att barns och ungdomars trygghet och rättssäkerhet åsidosätts minimeras. Krissocialjouren bör även ha befogenhet och resurser att upprätta mottagningsboenden samt granska och rekrytera familjehem, gode män och särskilt förordnade vårdnadshavare. Vi avsätter 25 miljoner 2019–2021 för en krissocialjour. 2.5.3 Lämpligt boende för ensamkommande och fler familjehem anser att fler ensamkommande barn och ungdomar i första hand ska placeras i familjehem. Eftersom antalet familjehem är begränsat har föreslagit att fler familjehem med beredskap att ta hand om dessa barn och unga ska rekryteras och utbildas. Vi föreslår en nationell kampanj för att rekrytera fler familjehem och gode män. Vi avsätter för detta ändamål. För de barn och unga som ändå inte kan beredas plats i ett familjehem är det viktigt att kommunen kan erbjuda annat lämpligt boende. Den nya typen av boende, stödboende för unga mellan , som infördes är mycket välkommen. var det endast möjligt att placera barn och unga i HVB-hem, vilket inte alltid varit lämpligt. Det nya stödboendet är i första hand tänkt för unga personer men kan, om särskilda skäl finns, även omfatta barn och ungdomar i åldern 16–. Kommunernas socialnämnder ska ha ett övergripande ansvar, och en noggrann bedömning ska göras utifrån det enskilda barnets eller den unges behov. I huvudsak bör en placering i ett stödboende endast bli aktuell när barnets eller den unges egen problematik inte ligger till grund för placeringen. Den nya reglerade formen för stödboende svarar också mot det faktiska behov som speglats av att flera kommuner redan använder boendeformer de benämner stödboende, men för vilka det tidigare inte har funnits någon reglering. anser att det är viktigt att en uppföljning görs av denna nya placeringsform och att tillsynen av dessa boenden säkerställs. Kommunernas kostnader för de ensamkommande är fortsatt höga. Likaså påfrestningen på . Risken är då överhängande att tillräcklig hänsyn inte tas för att säkerställa den enskildes bästa. Extra påtagligt blir det när en ensamkommande fyller . Såvida inte personen i fråga kan ordna ett eget boende när han eller hon blir myndig blir han eller hon ofta abrupt omplacerad till en annan kommun. För att skapa goda förutsättningar för en god psykisk hälsa och en lyckad integration behöver vi i största möjliga mån undvika sådana uppbrott. Det mest humana är att låta dem stanna i den kommun där de har etablerat sig. Vi välkomnar den ökning av resurser som har givits till kommunerna för att klara detta och låter därför den tillfälliga övergångssatsningen för detta ändamål kvarstå även . 2.6 Permanent lag om tillfälliga, treåriga uppehållstillstånd Den som beviljas asyl i bör, enligt förslag, som huvudregel få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller . ska rätten till familjeåterförening gälla för de som får ett tillfälligt uppehållstillstånd. Om skyddsbehovet kvarstår permanentas uppehållstillståndet. Också den som har kommit i egen försörjning, via arbete eller eget företagande, bör ges ett permanent uppehållstillstånd. vill att dessa bestämmelser ska permanentas inom ramen för utlänningslagen. förslag stärker incitamenten till etablering eftersom eget arbete säkrar rätten att stanna i . Förslaget kan också påverka hur många som söker asyl just i vårt land. Att fram till , till skillnad från andra EU-länder, som huvudregel haft permanenta uppehållstillstånd har sannolikt bidragit till att fler sökt asyl här i stället för i andra EU-länder. En jämnare fördelning minskar kostnader och underlättar etableringen för dem som kommer hit. ska rätten till familjeåterförening gälla för de som får ett tillfälligt uppehållstillstånd. 2.7 Synnerligen och särskilt ömmande omständigheter som den nuvarande, tillfälliga migrationslagstiftningen gäller är möjligheterna att få uppehållstillstånd i snävare jämfört med den ordinarie lagstiftningen. Bland annat finns inte möjligheten att få uppehållstillstånd med anledning av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter kvar. motsatte sig att bestämmelserna om synnerligen och särskilt ömmande omständigheter togs bort i och med den tillfälliga lagen. kunde en begränsad grupp av de mest utsatta beviljas uppehållstillstånd på denna grund. Vi bedömer att något fler av de mest utsatta, inte minst bland de ensamkommande barn och unga som kommit till , skulle ha beviljats uppehållstillstånd på denna grund. Vi avsätter för att återinföra undantagsbestämmelsen om synnerligen och särskilt ömmande omständigheter. Det är viktigt att återvändandet fungerar, och att det är en tydlig skillnad mellan ett ”ja” och ett ”nej” i asylprocessen är centralt för att legitimiteten i – och förtroendet för – asylrätten och vår reglerade migrationspolitik ska upprätthållas.