mot · H6021609 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utvecklat nordiskt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk transportplan och tillkännager detta för regeringen. De nordiska länderna ligger ofta i toppskiktet på internationella listor som över världens bästa länder att leva i, bäst sjukvård och mest lyckliga folk. En socialdemokratisk välfärdsmodell har byggt våra länder starka. Det är genom tron på individen och på det starka samhället vi blivit framgångsrika. Men i ett internationellt perspektiv är våra länder små i förhållande till folkmängd. Det finns då all anledning att stärka samarbetet kring vårt gemensamma samhällssystem för att både ge stabilitet åt varandra och för att stärka roll internationellt. Samarbetet inom tog fart efter världskrigen och i ett internationellt perspektiv är samarbetet bland de äldsta och mest omfattande i världen. Redan då förstod våra länder vikten av samverkan med syfte att integrera de nordiska staterna. bildades och ett av de första konkreta besluten var den nordiska passunionen, som trädde i kraft och gjorde till en gemensam arbetsmarknad. Det är av stor vikt att samarbetet nu utvecklas och innefattar fler områden. Regeringen bör därför ta initiativ till ökat samarbeta om det som bygger våra länder starkare tillsammans. Ett av de viktigaste områdena är att motverka gamla och nya gränshinder och bidra till en ”gränslös” region där människor, idéer, kapital och varor/tjänster flödar fritt över gränsen. ser vi effekterna av beslutet om gemensam arbetsmarknad. Svensk arbetskraft i finns i många olika branscher och är en viktig tillgång för den norska arbetsmarknaden. Närheten innebär många möjligheter för båda länderna i form av en större närmarknad för företag, kompetens, arbetspendling, handel, etableringar och investeringar. , och särskilt , utgör en viktig arbetsmarknad för boende i . pendlar cirka 5 400 personer från sitt boende i till ett arbete i . Den stora arbetspendlingen har resulterat i att delar av ingår i Oslos lokala arbetsmarknadsregion. Utöver arbetspendlingen är det många som flyttar mellan och . Det är vanligare än att flytta till eller från eller . är en av största handelspartner och företagen i betonar starkt vikten av kopplingen till . Även i hela svenska näringslivet har en särställning. Investeringar från norska företag motsvarar dubbelt så mycket som och tillsammans investerar i . Även gränshandeln, import och export till och från växer. Exporten till hela – både Nord- och Syd- – ligger i linje med exporten till . Och om man räknar med gränshandeln är ”exporten” till lika stor som den svenska exporten till hela . Gränshandeln är viktig för den svenska ekonomin. omsatte den norska gränshandeln bara i . För hela landet var den siffran 10,8 miljarder. Runt en fjärdedel av den betydande norska gränshandeln sker alltså i . Regeringen bör ta initiativ för en högre prioritet när det kommer till att ta bort gränshinder som berör handel och investeringar i negativ riktning. Många företag tycker att regelverk och lagar är allt för komplicerade vilket missgynnar den ekonomiska tillväxten. För att på ett bättre sätt kunna dra nytta av varandras tillgångar, behövs det krafttag för att uppnå den gemensamma visionen om ett gränslöst . Det är inte hållbart att varje land för sig planerar viktiga infrastruktursatsningar som knyter an till de nordiska grannländerna. I då allt fler människor reser över gränserna, både inom arbetslivet och som privatpersoner, måste infrastrukturen hålla ihop. Regeringen bör därför aktivt ta ställning för att ta fram en nordisk transportplan där viktiga stråk mellan våra länder fastslås och planeras gemensamt. Ett exempel är snabbare tågförbindelse mellan och som länge varit efterfrågad, men som kantas av problem när och trafikverk prioriterar olika när det kommer till upprustningar och banarbeten. Något som ställer till stora problem för resenärerna och framför allt de som pendlar till jobb i sitt grannland. Mycket kan göras bättre och självklart finns det även positiva exempel som visar på att det går att planera gemensamt om intresset och viljan finns. Ett bra exempel på det är bygget av där danska och svenska staten tillsammans valde att genomföra förbindelsen. Genom gemensam planering knöt de samman och genom ny motorväg och dubbelspårig järnväg. Något som skapat ökad tillväxt och ett större gemensamt arbetsmarknadsområde. Det starka bandet saknas mellan och . Flertalet rapporter påpekar att bristen på samarbete leder till stora tillväxtförluster. Framför allt är detta viktigt för och andra delar av som gränsar till . Resandet mellan länderna ökar och behovet av nya effektiva och hållbara transportnät över de nordiska gränserna är stora, både för person- och godstrafik. Regeringen bör planera för att genom infrastruktur sluta de nordiska länderna närmare varandra. Ett första steg bör vara en satsning på att göra det möjligt att snabbt och enkelt ta sig mellan största tillväxtregioner och .