mot · H602392 · 2018-11-15 00:00:00 — De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN i ) men annars saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bl.a. kunna göras genom en reform av bestämmelser kring patent och immaterialrätt på vissa utvalda tekniker. bör, i internationella klimatförhandlingar och andra fora, verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringarna ges liknande undantag som finns inom gällande livsbesparande mediciner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.3 Stoppa och Europeiska investeringsbankens stöd till fossila energilösningar är av central betydelse för att kanalisera stöd för att begränsa klimatförändringarna och bekämpa fattigdom. I detta arbete har höginkomstländer som ett stort ansvar att bidra med resurser till låginkomstländer. har en övergripande målsättning att utplåna den extrema fattigdomen och främja gemensamt välstånd. I handlingsplan framgår att den ska hjälpa låginkomstländer att genomföra sina åtaganden under och ge människor tillgång till elektricitet. Energisektorn står för en betydande del av de globala utsläppen av växthusgaser som över en miljard människor saknar tillgång till elektricitet, som är en avgörande faktor för att ta sig ur fattigdom. I en rapport från och 2018 framkommer att även investerat i utvinning av olja och fossilgas samt i nya kolkraftverk i och . anser att detta är oacceptabelt och ett tydligt avsteg från att leva upp till klimatavtalet i och hålla den globala uppvärmningen . åtaganden bör rimligen vara att underlätta för länder att leva upp till klimatavtalet och ge stöd till decentraliserade energilösningar som är baserade på lokala och förnybara energikällor. Även Europeiska investeringsbanken (EIB) är en av världens största finansinstitutioner där har inflytande genom styrelseplats. I en tidigare granskning av CEE Bankwatchs gällande EIB:s utlåning –2015 framgick att utlåningen till förnybar energi minskade . Däremot ökade utlåningen till fossil energi . beviljades enligt granskningen inga lån alls till förnybar energi. bör verka för att , Europeiska investeringsbanken och andra multilaterala finansinstitutioner upphör med direkt och indirekt stöd till fossila energilösningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Stärk nationella klimatpolitik har ett långsiktigt klimatmål, att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Regeringen har även tillsatt en nationell samordnare för att fördjupa arbetet med initiativet Fossilfritt . Initiativet samlar aktörer från näringslivet, kommuner, regioner och organisationer. vill öka ambitionen vad gäller när målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser senast ska vara uppnått. I den mån i inte får stöd för en sådan ökad målsättning avser vi att verka för att delmålen till 2030 och 2040 skärps med avseende på att målen ska nås genom egna nationella åtgärder för utsläppsminskningar och inte genom köp av utsläppskrediter. ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke-handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Vad som ovan anförs om klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser till bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.1 Förhindra utvinning av fossil energi i Klimatomställningen handlar inte bara om nya begränsningar för utsläpp, utan även om att begränsa fossil utvinning både i och globalt. För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft. Förekomsterna av olja och naturgas på land i den svenska berggrunden är enligt SGU relativt små och knutna till bergarter i huvudsak i , i (Siljanområdet) och fjällkedjan. Lokalt kan förekomsterna vara av intresse och ett antal företag har undersökningstillstånd för olja och gas. Företagen gör bedömningen att förekomsterna kan vara av kommersiellt värde men det är en liten näring i . Olje- och gasprospektering har bedrivits åtminstone . Det globala kommersiella intresset för denna energikälla är stort. Utvinning av ännu mer fossil energi skulle motverka den nödvändiga energiomställningen och dessutom riskera stora negativa miljöeffekter. SGU (Geologiska Undersökning) har på regeringens uppdrag analyserat konsekvenserna av att införa ett förbud mot utvinning av olja och gas i . Analysen pekar på att det finns ett antal fördelar men också ett antal nackdelar med ett förbud. SGU konstaterar i rapporten att den stora fördelen med ett förbud är att det är en tydlig signal att menar allvar med målet att minska nettoutsläppen av växthusgaser genom att inte använda inhemskt producerade fossila kolväten. Ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I händelse av att inte antar ovan nämnda förslag på nationellt förbud måste kommunernas självbestämmande värnas i frågan. vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.2 AP-fonderna ska förvaltas hållbart utan investeringar i fossilindustrin I 4 kap. 1 § lagen om allmänna pensionsfonder anges att det övergripande målet för Första–Fjärde AP-fondernas placeringsverksamhet är att fondmedlen ska förvaltas på sådant sätt att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. Detta kan synas vara ett självklart mål. Men hur ska målet tolkas om t.ex. placeringar i fossilindustrin och vapenindustrin anses generera bäst avkastning? Det nuvarande regelverket är förhållandevis tydligt med att avkastningsmålet för AP-fonderna är överordnat andra hänsynstaganden. Regeringen har i proposition 2017/18:271 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna föreslagit att ett nytt mål för placeringsverksamheten införs. Första–Fjärde AP-fonderna ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Regeringen anför vidare att vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Regeringen motiverar det nya målet med att det bör finnas en förväntan på att Första–Fjärde AP-fonderna, som statliga myndigheter och förvaltare av statliga pensionsmedel, aktivt arbetar med att integrera ESG-frågor (eng. "Environment, Social and Governance") vid förvaltningen av fondmedlen. Med "Environment" avses t.ex. bolagens inverkan på miljö och klimat (miljöaspekter). Med "Social" avses frågor som rör socialt ansvarstagande, t.ex. mänskliga rättigheter, arbetstagarrättigheter och likabehandling (sociala aspekter). Med "Governance" avses frågor som rör styrningen av ett bolag, t.ex. aktieägares rättigheter och frågor om ersättningar till ledande befattningshavare (bolagsstyrningsaspekter). tycker det är bra att regeringen inför ett nytt mål för placeringsverksamheten om föredömlighet och ansvarsfulla investeringar. Men vi ifrågasätter om det kommer att göra så stor skillnad. För som det nya målet införs slår regeringen fast att ESG-frågor ska främjas utan att göra avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Man skriver också: "Att beakta dessa aspekter är en självklar del av en modern förvaltningsstrategi i syfte att motverka risker och öka avkastningen i de fall det finns ett samband mellan avkastning och beaktande av ESG-frågor." Formuleringen kan tolkas som att det bara är intressant att beakta ESG-frågor i de fall beaktandet av dessa kan förväntas ha en positiv effekt på avkastningen. anser att det bör ställas betydligt tydligare krav på AP-fonderna avseende miljö och etik. Därför har vi med anledning av proposition 2017/18:271 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna i en följdmotion föreslagit en starkare styrning för att bl.a. förhindra investeringar i klimatskadlig verksamhet. Vi anser att AP-fondernas placeringar ska vägledas av följande riktlinjer avseende miljö och etik. Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas. AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin . Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. AP-fonder ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Vad som ovan anförs om nya riktlinjer för AP-fonderna avseende miljö och etik bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.3 Minska utsläppen från vår livsmedelskonsumtion Köttkonsumtionen i har ökat med och står nu för en betydande del av de svenska växthusgasutsläppen. Genomsnittssvensken äter ungefär dubbelt så mycket kött som det globala genomsnittet, där särskilt det importerade köttet har ökat kraftigt i . Utsläppen som orsakas av varje svensks matkonsumtion uppgår till omkring koldioxidekvivalenter, där den absolut största delen kommer från animalier. Växthusgasutsläppen från matproduktion kommer i huvudsak från odling och djurhållning. I kött- och mjölkproduktionen kommer utsläppen från metan från idisslande djurs magar samt från lustgas och metan från gödselhanteringen samt från utsläppen som skapas vid foderproduktionen. Animalier, nötkött i synnerhet, orsakar höga utsläpp jämfört med vegetabilier. Skälet är att det krävs flera kilo foder för att producera ett kilo kött, samt att uppfödningen i sig själv orsakar stora utsläpp av växthusgaser. Djuren matas med kalorier som skulle kunna ge mat till många fler människor om kalorierna inte tog en omväg genom djuren. Köttproduktion kan bedrivas på många olika sätt, där vissa metoder är avsevärt mer resurssnåla än andra. Förutom en generell minskning av köttkonsumtionen är det viktigt att stimulera metoder som belastar miljön så lite som möjligt, minskar importen och tar största möjliga hänsyn till djurens rätt till ett naturligt beteende i enlighet med djurskyddslagen. Då jordbruksmark är en knapp resurs på global nivå finns anledning att producera mat som kräver mindre markyta. Detta behov kommer att växa då vi blir fler människor i världen och ökad efterfrågan på jordbruksmark därutöver riskerar att leda till tropisk avskogning. har i och med de långsiktiga klimatmålen enats om att ska uppnå nettonollutsläpp till . Alla politikområden måste därför ta sitt ansvar för att verka för att målet uppnås. Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare berörde Miljömålsberedningen (2016) köttkonsumtionens utsläpp, men lade inte fram något konkret förslag om målsättning för minskad konsumtion. Beredningen konstaterade att det står varje regering fritt att föreslå konkreta mål för hur bl.a. köttkonsumtionens utsläpp ska minska. Vi anser att det är märkligt, inkonsekvent och ohållbart att ett område som har så stor klimatpåverkan som köttkonsumtionen står fritt från både utsläppsmål och åtgärder. Vi föreslår därför att antar ett mål om en minskad köttkonsumtion. Ett nationellt mål om att minska köttkonsumtionen med till 2025, jämfört med dagens nivåer, bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Allt fler kommuner, skolor, företag, ideella organisationer och privatpersoner har anammat idén om vegonorm. Med konceptet vegonorm serveras vegetarisk mat som standard, kött blir ett tillval. Andra aktörer väljer vegetariska dagar som ett sätt att minska köttkonsumtionen och uppmärksamma fördelarna med att äta mer växtbaserat. Förutom att alla kan ta enskilda initiativ ser stora fördelar i att lyfta den vegetariska maten i offentliga sammanhang. Genom gemensamt agerande kan effekten av våra handlingar bli större och nya hållbara normer etableras. anser att vegonorm och köttfria dagar är ett bra sätt att minska köttkonsumtionen och därmed ta ansvar för miljön, folkhälsan och djuren. Regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa konceptet vegonorm och/eller vegetariska dagar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.4 Förbud mot nybilsförsäljning av fossildrivna bilar efter 2025 riksdag har antagit ett klimatpolitiskt ramverk för att vårt samhälle ska kunna genomföra den omställning som krävs för att lösa klimatutmaningen. Ett antal klimatmål antogs med den viktiga klimatreformen. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . För att möjliggöra denna måluppfyllelse behöver vidta ytterligare åtgärder för att vår vägtrafik ska bli fossilfri. I en rad europeiska länder diskuteras och förbereds förbud mot nyförsäljning av bilar som är drivna med bensin eller diesel. Det är hög tid även för att ansluta sig till en sådan målsättning. Det skulle även ge goda förutsättningar att utveckla en modern fordonsindustri i vårt land med en sådan tydlig målsättning. ska införa ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska inom EU verka för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.5 Miljöanpassa vägtrafiken och effektivisera samhällsplaneringen har en av mest energislukande fordonsparker för persontransporter med höga koldioxidutsläpp som följd. föreslår en rad åtgärder för att vända trenden med höga utsläpp från vägtrafiken, både för att minska transporter på väg och flytta över kommunikationer till mer hållbara transportslag som kollektivtrafik, cykel och gång, men även åtgärder som är kopplade till att miljöanpassa själva vägtrafiken. Våra förslag presenteras i riksdagsmotionerna Transportsnål samhällsplanering (2016/17:1986) och Miljöanpassad vägtrafik (2017/18:2335). 6.4.6 Samhällsnytta framför avreglering av järnväg och kollektivtrafik För att uppnå ett ekologiskt hållbart transportsystem och minskade utsläpp av växthusgaser måste andelen resor med kollektivtrafik öka. Dessutom krävs en utveckling mot ett mer transporteffektivt samhälle. Enligt bedömning innebär detta minskad biltrafik som kollektivtrafiken och resandet med cykel fördubblas till 2030. Utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter fortsätter att minska något men i alltför låg takt för att vi ska uppnå etappmål om att senast minska utsläppen från inrikes trafik exklusive luftfart med jämfört med (Trafikanalys, Uppföljning av de transportpolitiska målen, Rapport 2017:7). Ett ökat resande med kollektiva färdmedel kräver en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik i ett sammanhållet system. Inom både järnväg och regional kollektivtrafik har tidigare sammanhållna system styckats upp. På järnvägssidan har SJ:s ensamrätt att trafikera stambanorna tagits bort och har präglats av stegrande marknadsanpassning, bolagisering och privatisering inom järnvägssystemet. Inom den lokala och regionala lokaltrafiken har privata operatörer obegränsad tillgång till trafikering av vilka rutter som helst. Fokus har legat på företags rätt att etablera sig på marknaden, inte på att skapa en prisvärd och välfungerande infrastruktur för järnvägen. utgår i stället från individens frihet att få tillgång till ett sammanhållet tillgängligt system med god överblickbarhet och där det är lätt och smidigt att byta mellan linjer och få information från en och samma källa. och regional kollektivtrafik är klimatsmarta gemensamma nyttigheter som kräver stabilitet och pålitlighet för att vara effektiva och resenärstillvända. I riksdagsmotionen En fungerande och tillgänglig järnväg (2018/19:1762) föreslår en rad åtgärder för en sådan inriktning. 6.4.7 Inför möjlighet för kommuner och regioner att införa trängselavgifter Den intensiva privatbilismen i våra större städer är ett betydligt större hot mot miljön än biltrafik på landsbygden. Större städers miljö- och klimatpåverkan från transporter kan t.ex. åtgärdas med hjälp av trängselavgifter och stora satsningar på en förbättrad kollektivtrafik. välkomnade införandet av trängselskatt i och ser behov av ytterligare åtgärder för att stärka trängselavgifter som styrmedel. En kommun kan inte själv bestämma att införa trängselavgift. Vi anser att kommuner, landsting och regioner själva bör få avgöra om de vill införa trängselavgift samt hur intäkterna ska användas. De av och staten redan ingångna besluten och avtalen gällande redan införda trängselskatter i och ska ej beröras av ny lagstiftning. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner, landsting och regioner möjlighet att själva besluta om införande av trängselavgifter och deras utformning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.8 Stimulera cirkulär ekonomi Det existerande ekonomiska systemet har varit effektivt i så måtto att en allt större del av jordens råvaror används till mänsklig verksamhet. Förpackningar i plast har exempelvis ökat exponentiellt . har världens produktion av plast ökat tjugofalt och beräknas fördubblas igen , om inget görs. Endast en mindre del av den plast som produceras återvinns eller återanvänds. Det är helt enkelt billigare att endast producera nytt i stället för att hushålla med det vi har. Detta har lett till en enorm påfrestning på våra naturresurser, kraftigt ökade utsläpp av växthusgaser och ständigt växande mängder plastavfall. En liknande problematik finns på så gott som alla andra materialområden – cement, stål, järn, textil, papper, kartong m.m. Allt mer av våra naturresurser förädlas till dessa material, men ytterst litet återanvänds. Produktion och konsumtion är linjär och inte optimerad utifrån ett hållbart nyttjande av naturresurserna. Detta sker trots att världssamfundet enats om att ”hållbara konsumtions- och produktionsmönster” är ett av FN:s globala hållbarhetsmål. Men det går att vända denna utveckling. vill ha en ekonomi som är cirkulär, där vi inte tar ut mer från naturen än vad som är hållbart och där det som används kan användas igen genom återanvändning och materialåtervinning. Detta innebär att de råvaror som används inom samhället ska kunna cirkulera, dvs. återvinnas eller återanvändas. Detta är ett synsätt som vi behöver bygga in i all industriell verksamhet. Det kan vi göra genom att tydligare standardisera det material som släpps ut på marknaden. En del av denna standardisering skulle kunna vara att allt material som används också ska kunna återanvändas. Vi behöver också tydligare krav på produktdesign. Alla varor som sätts ut på marknaden ska kunna repareras och/eller rekonditioneras. Varor som inte uppfyller dessa krav ska inte få finnas på marknaden. Om en komponent i en produkt går sönder ska den kunna lagas genom utbytbara delar. Programmering för förkortad livslängd ska förbjudas. Ny teknologi kan ge oss möjligheter att uppfylla FN:s mål om mer hållbara konsumtionsmönster. Med appar och webbplattformar underlättas för människor att samarbeta mer för hållbara lösningar. Det kan handla om samåkning med fordon, delade verktyg eller maskiner, bostadsbyten etc. Det är viktigt att samhället understöder denna delandets ekonomi. Vi välkomnar att EU presenterat en handlingsplan för cirkulär ekonomi och senare också en s.k. plaststrategi, men dessvärre innehåller planen och strategin alldeles för få konkreta förslag på hur ekonomin ska kunna bli mer kretsloppsorienterad samt hur plastanvändningen ska minska. Regeringens strategi för hållbar konsumtion lider dessvärre av samma problem. Strategin innehåller lovvärda initiativ, som att se över hur delningsekonomi kan främjas och uppkomst av avfall kan förebyggas i syfte att stimulera cirkulär ekonomi, men konkreta åtgärder saknas i stor utsträckning. Regeringens tillsatta delegation för cirkulär ekonomi är välkommen, men fortfarande lyser de skarpa åtgärderna med sin frånvaro. Ett hållbart nyttjade av våra naturresurser i en cirkulär ekonomi är helt avgörande för att åtgärda de största planetära utmaningarna, förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna. föreslår åtgärder för en socialt och ekologiskt hållbar cirkulär ekonomi i bl.a. motionerna 2016/17:169 Hållbar konsumtion och avfall och 2018/19:281 Digitalisering i näringslivet. Vi ser nyliga beslut om att förbjuda ett antal plastengångsartiklar som ett välkommet steg framåt. Miljö- och klimatarbetet behöver mer av tydlig reglering av vad som får och inte får sättas ut på marknaden. 6.4.9 Inför statlig investeringsbudget De låga investeringarna är ett stort samhällsproblem. Tunga internationella aktörer som och uppmanar att öka sina offentliga investeringar. Brister i t.ex. infrastrukturen försvårar ett hållbart resande till och från arbetet och försämrar även arbetsmarknadens funktionssätt. Förseningarna i godstrafiken drabbar också företagen och hämmar ekonomisk utveckling. Detta ökar risken för att många företag väljer bort järnvägen till förmån för vägtransporter, vilket ökar klimatbelastningen från godstrafiken. På samma sätt ökar klimatbelastningen när resenärer väljer flyg eller bil framför järnväg eller kollektivtrafik för att alternativen saknas eller för att de brister i funktion eller biljettpris. I tankesmedjan ”En dyrbar väg” (2017) framgår att infrastrukturinvesteringarna är hälften så stora som för ett halvt sekel sedan. låg investeringarna i infrastruktur på av BNP, ligger dessa på en nivå av av BNP. Dessutom har merparten av investeringarna gått till vägar, och en mindre del till järnväg. Detta är ytterst bekymmersamt när nästan en tredjedel av utsläpp kommer från inrikestransporter, och investeringsbehoven i hållbar infrastruktur som järnväg, kollektivtrafik och cykel är mycket stora för att möta klimatutmaningen. Därutöver skulle kraftigt ökade investeringar i dessa trafikslag generera en ökad sysselsättning. menar att staten, i likhet med vad som är fallet i kommuner och företag, bör införa en investeringsbudget. Förslaget skulle möjliggöra att staten i högre utsträckning skulle kunna fördela investeringskostnaderna över hela investeringens livslängd. Detta skulle förbättra regeringens och beslutsunderlag beträffande avvägningar mellan långsiktiga strategiska klimatinvesteringar och mer kortsiktiga reformförslag. Vi menar att budgetlagen bör ändras så att lånefinansiering kan utgöra huvudprincip. 6.4.10 Öka de hållbara investeringarna med en statlig grön investeringsbank har ett stort behov av ökade investeringar för en grön omställning. Det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att vi demokratiskt ska kunna styra samhällsutvecklingen i en hållbar riktning. Det behövs en statligt grön investeringsbank för att öka investeringar i hållbara lösningar där marknadens kortsiktiga vinstinriktning inte förmår täcka de långsiktiga behoven. Vi menar att det är fullt möjligt att kombinera dessa investeringar med god avkastning. har infört en grön investeringsbank. Den har mobiliserat stora investeringsbelopp främst i de tre huvudområdena havsbaserad vindkraft, energieffektivisering och avfallshantering.