mot · H5024156 · 2018-04-27 00:00:00 — Det visar inte minst utvecklingen i , som gått från att bara halva befolkningen haft en fast läkarkontakt i primärvården till att nästan alla har det . En av de viktigaste förändringarna som gav en stark primärvård handlar om att läkare fått möjlighet att driva egna verksamheter i liten skala. vill att patienter ska ha rätt till en fast läkarkontakt i primärvården, vilket innebär att de patienter som vill ska få lista sig på läkare i stället för på mottagningar som . Enligt kommer det saknas omkring 2 000 allmänmedicinska specialister framöver. Det är inte realistiskt att vi ska kunna utbilda tillräckligt många för att täcka behovet. Därför anser vi att man bör öppna upp för fler specialiteter, t.ex. barnläkare och geriatriker, samt erfarna läkare med endast läkarlegitimation att kunna etablera sig i primärvården med eget patientansvar. En nyckel till att den svenska sjukvården ska bli mer tillgänglig för människor i hela landet är att bejaka entreprenörskap och möjliggöra små vårdenheter. Genom att tillåta små personägda vårdcentraler kan det bli attraktivt för svenska läkare att arbeta i primärvården och därigenom öka tillgänglighet och valfrihet. En egen verksamhet ger kontinuitet i mötet mellan patient och läkare som läkaren får större möjligheter att påverka sin arbetssituation. Det skulle också göra det enklare att bedriva vård på landsbygden. Det lönar sig långsiktigt att satsa på en väl fungerande första linjens sjukvård. En genomgripande reform med utbyggd primärvård skulle därför innebära en besparing . Genom en välfungerande primärvård kan fler människor få vård snabbare och billigare, som sjukhusvården fokuseras på de som behöver den mest. Tillgänglighetsmiljard: snabbare till behandling i hela landet Under Alliansens år vid makten minskade köerna, och tillgängligheten i vården ökade. Detta uppnåddes genom att en mångfald av alternativ släpptes in som kortare köer premierades. Köerna i såväl primärvård som specialistsjukvård har ökat sedan den rödgröna regeringen tog bort den kömiljard som Alliansen införde. har regeringen ägnat stor kraft åt att göra det svårare för de privata aktörer som gör vården mer tillgänglig. De växande köerna i sjukvården gör att vården bli mer ojämlik. Skillnaderna i tillgänglighet i exempelvis specialistsjukvården är stor mellan landstingen. Om köerna tillåts växa mer kommer vi hamna i ett läge där bostadsort och ekonomi spelar en avgörande roll för vilken vård man kan få och när. För att kunna korta ned köerna och öka tillgängligheten för patienten behöver fler aktörer få möjlighet att hjälpa till att utföra vården. Med en åldrande befolkning ökar behoven, och vi behöver ställa allt högre krav på att få ut mer vård för varje skattekrona. Att fler fristående utförare får vara med och leverera vård och omsorg är direkt avgörande för att klara detta. Diagram 26 Andel som inte får vård inom vårdgarantin Anm.: Data avser andelen som väntat än vårdgarantin respektive oktober . Källa: SKL (2018) och egna beräkningar. När man är sjuk har man rätt att snabbt få träffa en läkare och få den vård man behöver, oavsett var i landet man bor. Som patient ska man också kunna räkna med en snabbare och mer tillgänglig vård genom hela vårdkedjan. avser därför att lägga på att korta ned tiden från diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Modellen går ut på att får en summa pengar om de kan erbjuda patienten tidig kontakt med läkare på vårdcentralen, vilket ska ske . Landstingen kan också få del av en större summa om de uppfyller kraven på snabbhet i fråga om den tid det tar från diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Givetvis med bibehållen kvalitet i hela vårdkedjan. Detta bygger också på att patienten får bättre information om kvalitet och kötider. Det måste bli tydligt för patienten redan vid remitteringstillfället vilka vårdgivare – både i hemlandstinget och i andra delar av landet – som kan erbjuda vård . Nationell ambulanshelikopter för vård i hela landet Den avancerade vården går mot att koncentreras alltmer till färre enheter, eftersom vårdgivare ofta behöver tillräckligt stora volymer för att uppnå högsta möjliga kvalitet. Om vi ska kunna erbjuda en god vård till alla människor i hela landet krävs därför bättre och mer effektiva transporter. har potentialen att rädda liv. Undersökningar visar att dödligheten skulle kunna minska med så mycket som en tredjedel om patienter i högre grad transporterades med helikopter. saknas dock ett sammanhållet och rikstäckande system med ambulanshelikoptrar, vilket är en nackdel som påtalats i ett flertal utredningar. [152] Det är inte främst resursbrist som hindrar skapandet av ett rikstäckande system med ambulanshelikoptrar. I stället är det avsaknaden av nationell samordning som är det huvudsakliga problemet. vill att en nationell organisation för ambulanshelikoptrar skapas. Med en nationell ambulanshelikopter kan insatserna samordnas, dels mellan olika landsting och dels med andra myndigheters helikopterresurser, och riktas dit de behövs. På så sätt kan vi skapa bättre förutsättningar för en tillgänglig vård i hela landet. Stärk patientens ställning i vården hamnar långt ned i jämförelse med andra vad gäller patienternas upplevelse av information och delaktighet i vården. [153] Det saknas tydlig och lättillgänglig information till patienterna om tillgänglighet och vårdkvalitet. De kvalitetsregister och öppna jämförelser som finns är inte anpassade efter vanliga medborgare. Därför föreslår att 1177 byggs ut till en nationell portal där patienten enkelt kan jämföra vårdgivares kvalitet och tillgänglighet. Bättre stöd vid psykisk ohälsa Den psykiska ohälsan ökar – framför allt bland barn och unga samt kvinnor. Orsakerna är komplexa och bottnar i en rad faktorer. Det kluvna samhället, där vissa grupper befinner sig i arbetslöshet och utanförskapet, spelar stor roll i sammanhanget. För unga personer är bristerna i den svenska skolan, mobbning, dålig självkänsla och problem inom familjen några tänkbara orsaker. Kvinnors psykiska ohälsa tros ha viss koppling till effekterna av dagens familjebildningsmönster. som kvinnor i genomsnitt utför mer obetalt arbete jämfört med män arbetar långt fler mammor heltid jämfört med . Barn och unga med psykisk ohälsa Allt fler barn och unga uppger att de lider av psykisk ohälsa. finns stora brister i tillgängligheten till stöd för barn och unga som mår dåligt med oacceptabelt långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin. Enligt det nationella målet ska av de barn och unga som söker vård få komma på sitt första besök . var det enbart två landsting eller regioner som levde upp till detta. De regionala skillnaderna är dessutom stora. I det sämsta får enbart sitt första besök . I syfte att korta ned köerna och förbättra tillgängligheten i barn- och ungdomspsykiatrin har föreslagit att ytterligare resurser ska tillföras. avser att återkomma med förslag om detta i kommande budget. Pengarna ska gå till de landsting och regioner som säkerställer att barn och unga får psykiatrisk vård snabbare än . Pengarna tillförs därför enligt samma princip som tillgänglighetsmiljarden. Det innebär att stimulanspengarna utbetalas först när ett landsting eller region kortat ned köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Vuxna med psykisk ohälsa Även vuxna personer som lider av psykisk ohälsa måste få bättre tillgång till snabb samtalshjälp. Detta förutsätter ökad tillgänglighet i primärvården. I både och har man arbetat framgångsrikt genom att öka tillgången till stöd vid vanliga psykiska tillstånd såsom ångest och depression. Den som är i behov av hjälp ska snabbt kunna få ett första samtal och bedömning av vilken typ av stöd man behöver få. För personer med lindriga symptom kan online-sessioner vara tillräckliga, medan människor med större behov slussas vidare till rätt vårdnivå. Även personer som befinner sig i långvarig arbetslöshet kan med detta arbetssätt erbjudas coachningsstöd via telefon, t.ex. vid social fobi som utgör ett hinder för den som ska söka ett arbete. vill satsa för att öka tillgången till stöd vid psykisk ohälsa. Satsningen riktas mot samtliga landsting och regioner för att säkerställa att människor med viss psykisk ohälsa kan erbjudas snabbt psykoterapeutiskt stöd utan remiss. Varje landsting och region får utforma ett system som passar de lokala förutsättningarna, men utgångspunkten ska vara att man erbjuder snabbt stöd i olika former. En del av satsningen viks åt utbildning så att fler kan få kompetens att erbjuda samtalsstöd vid lättare psykiska besvär. En sådan utbildning är s.k. steg 1-utbildningar i kbt. Personer med steg 1-utbildning har inte samma kompetens som en psykoterapeut, men kan utgöra ett samtalsstöd för personer som lider av lättare psykiska besvär. Med en åldrande befolkning och en alltmer avancerad hälso- och sjukvård ökar kraven och efterfrågan på all vårdpersonal och i synnerhet på personer med specialistutbildning. har andelen specialistutbildade sjuksköterskor minskat från till . En studie visar att för en sjuksköterska som väljer att studera till specialist och där arbetsgivaren inte ger någon ersättning tar det att tjäna in kostnaderna kopplade till utbildningen. [154] För vissa specialistområden tjänas kostnaderna inte in över huvud taget. Löneutvecklingen är dessutom alldeles för dålig. Den genomsnittliga ingångslönen för en sjuksköterska är . [155] Medellönen för barnmorskor är och för specialistsjuksköterskor . [156] I ett läge där arbetsgivaren inte betalar utbildningen till specialist kan det för vissa specialister till och med bli en förlustaffär att utbilda sig. pekar även på att arbetsgivarna är dåliga på att ta till vara kompetensen hos de anställda. En specialistsjuksköterska kan efter slutförd utbildning ofta få gå tillbaka till samma arbetsuppgifter som . Detta minskar incitamenten att utbilda sig ytterligare. För att få fler sjuksköterskor att vilja utbilda sig till specialister finns utbildningsanställningar eller s.k. AST, akademisk specialisttjänstgöring, på flera håll i landet. Detta innebär att sjuksköterskor kan vidareutbilda sig med full lön och liknar hur det fungerar för läkare som genomgår specialisttjänstgöring. I syfte att ge fler sjuksköterskor bättre förutsättningar att vidareutbilda sig till specialist vill därför skjuta till mer stimulanspengar för att fler landsting, regioner, kommuner och privata vårdgivare ska erbjuda möjligheter till AST/utbildningsanställningar. För att stötta arbetet vill satsa fram , vilket är mer än vad regeringen avsatt för detta ändamål. Pengarna ska kunna sökas av regioner, landsting, kommuner och privata arbetsgivare som har intresse av att införa sådana möjligheter. För en specialistsjuksköterska som vill ta ytterligare steg i karriären finns i praktiken främst möjligheten att bli chef. Det behövs ökade möjligheter för sjuksköterskor att avancera även genom kliniskt arbete. vill därför också införa särskilda karriärtjänster för sjuksköterskor, i likhet med vad som genomförts inom läraryrket. avsätter för tjänsterna, vilket motsvarar högre lön för 5 000 sjuksköterskor. Pengarna ska fördelas mellan landsting och regioner, som själva får bestämma hur man vill utforma satsningen. Utgångspunkten är dock att satsningen riktas mot att i första hand höja lönen för specialistsjuksköterskor på sjukhusen som vill utöka sina ansvarsområden. En vård och omsorg som tar sin utgångspunkt i den enskilda människans behov behöver också lägga stor vikt vid valfrihet. värnar rätten för alla medborgare att själva ska kunna välja vård från en mångfald av utövare. Såväl aktiebolag som icke vinstdrivande organisationer och det offentliga har viktiga roller att spela i välfärdssektorn. Mångfalden är en nödvändighet för att vården och omsorgen ska kunna utvecklas, för att medarbetarna ska få fler karriärvägar och för att samhället ska kunna erbjuda mer välfärd av högre kvalitet till fler. Men framför allt är mångfalden och valfriheten i vårdsektorn en förutsättning för att patienter ska kunna bestämma mer själva. Vård- och omsorgssektorn är främst en småföretagarbransch. av företagen har färre än 20 anställda, och av vårdföretagen har färre än tio anställda. [157] Branschen är också viktig för jämställdheten på arbetsmarknaden. Andelen företagsledare i vård- och omsorgsbranschen som är kvinnor är nästan dubbelt så hög som inom näringslivet i övrigt. Vårdvalssystemen har också bidragit till att fler vårdcentraler har öppnat och att patientmakten har stärkts. Tillgängligheten, och möjligheten att söka vård som är anpassad efter de egna behoven, förbättras genom denna typ av system. Detta är några av skälen till att är positivt till vårdvalssystem. En god, effektiv och trygg vård och omsorg i livets alla skeden hör till samhällets absolut viktigaste åtaganden. Vården måste vara jämlik och tillgänglig för alla och ska organisera sitt arbete efter patienternas behov. Människor får inte hamna i kläm mellan olika system. Alla människor måste också ha möjlighet att få inflytande över sin vård och omsorg oavsett i vilken livssituation de befinner sig. Ökat självbestämmande för äldre Att dagens äldre lever och, tack vare den medicinska utvecklingen, också överlever sjukdomar är en framgång för samhället, men det skapar också nya utmaningar. Samhället måste bli bättre på att stötta människor att genom livsstilsförändringar behålla hälsan längre upp . Dessutom måste tryggheten i vården och omsorgen om de allra svårast sjuka förbättras. vill öka självbestämmandet i välfärden. Endast så kan makt över människors vardag flyttas från politiker till brukare och deras anhöriga. Den rödgröna regeringens planer på att avskaffa valfrihetsreformer och försvåra för privata utförare i välfärden innebär att steg tas bort från en välfärd som ser den enskilda människans behov. Den centralisering och likriktning som detta leder till drabbar i slutändan dem som är i behov av vård och omsorg. övertygelse är att människor måste få mer – inte mindre – att säga till om när det gäller välfärdens utformning. Den grundläggande intentionen med lagen om stöd och service (LSS) är att ge personer med stora funktionsnedsättningar möjlighet att leva som andra. LSS och framför allt assistansreformen har blivit en frihetsreform för människor med omfattande funktionsnedsättningar. Den bygger på principen att de som behöver assistans ska ha makten att själva bestämma både vem som ska ge assistansen och hur den ska utföras. För är LSS en viktig reform att värna och utveckla. anser att ersättningen för den kommunala assistansen bör ses över med utgångspunkt i hur den enskilda individens valfrihet ska kunna garanteras. Personer med ett assistansbehov på har rätt till statlig assistans, vilket gör att man kan välja mellan en mångfald av aktörer. De med ett mindre behov hänvisas till assistans, där valfriheten ofta är begränsad. För är det självklart att alla brukare ska ges likvärdiga möjligheter att bestämma över sin assistans. Ersättningen inom den kommunala assistansen bör därför ses över för att öppna upp för fler aktörer. 7.3 Trygghet i en orolig omvärld bygger säkerhet tillsammans med andra. ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde. alltmer aggressiva maktspråk och vilja att använda militärt våld mot sina grannar innebär att säkerheten i vårt närområde har försämrats. Vi står bakom Försvarsberedningens bedömning att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Krig och konflikter i omvärlden påverkar i hög grad också vårt samhälle. Inte minst i och delar av ser vi hur krig, oroligheter, våld och förföljelser sprider sig. Ett stopp på kriget i måste vara prioriterat, och en hållbar fred måste nås. IS och andra terrororganisationer fortsätter att sprida skräck, hat och förödelse. Detta påverkar givetvis också det säkerhetspolitiska läget för . Regionala konflikter och ökad militär aktivitet kring närmiljö och i kräver förstärkningar av det svenska försvaret, nya åtgärder och fördjupade samarbeten. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska försvarsförmågan. anser att det militära och civila försvaret måste stärkas. Detta innebär bl.a. att försvaret ska finnas i hela landet och vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. Det försämrade omvärldsläget kräver också ett ökat fokus på att återuppbygga det civila försvaret, som i princip varit nedlagt men där krisberedskapens strukturer ändå kan byggas vidare på. Det förändrade säkerhetsläget betyder således att totalförsvarsplaneringen behöver intensifieras. Efter att ha varit helt frånvarande måste nu mer göras för att höja förmågan. Det förra försvarsbeslutet är ett första steg. Totalförsvarsperspektivet måste beaktas i fler verksamheter så att oacceptabla sårbarheter inte uppstår. vill bygga säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är i , inom EU och med Nato. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. Vi vill att ska gå med i Nato möjligt. ska vara en kraftfull röst för mänskliga rättigheter och driva på världssamfundet att agera för att förebygga krig och konflikter samt för att bevara, återskapa och säkra fred och trygghet. Biståndet är ett centralt verktyg i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. De nya utvecklingsmålen syftar till att utrota fattigdom, stärka jämställdheten, bidra till en hållbar tillväxt samt begränsa klimatpåverkan och dess effekter. Biståndet är ett medel i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. Ett nytt ledarskap och ansvar för försvarets utveckling Det försämrade omvärldsläget kräver en ökad försvarsförmåga. Steg måste tas för att långsiktigt stärka den svenska försvarsförmågan genom att mer resurser tillförs. har varit med och tagit ansvar för att tillföra mer pengar till försvaret. Vi var med i den breda försvarsuppgörelsen , där försvarsanslagen höjdes med utöver tidigare anslag. Därefter har försvaret tilldelats mer resurser i två ytterligare steg: med 2017 och ytterligare , 2019 och 2020. Genom att delta i överenskommelser med regeringen har tagit ansvar och säkerställt att försvar har tillförts totalt . Att delta konstruktivt vid förhandlingsbordet är den enda ansvarsfulla vägen att höja svensk försvarsförmåga. Försvarsmakten har i sitt budgetunderlag begärt ytterligare medel för att försvarsbeslutet ska kunna genomföras och grunden läggas för en ökad förmåga nästa försvarsperiod. förutsätter att de åtgärder som redan beslutats om i försvarsöverenskommelsen genomförs och att det sker på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt. Vi utgår från att regeringen agerar för att säkerställa att såväl överenskomna åtgärder vidtas som att Försvarsmakten har ordning och reda på sin ekonomi. anser att Försvarsmakten behöver mer resurser redan i närtid. Detta föreslogs också i partiets senaste budgetmotion och är ett krav som fortfarande gäller. I höstbudgeten gjorde ett antal satsningar utöver den överenskomna verksamheten och medelstilldelningen i försvarsgruppen. När ÖB nu har slagit fast att mer pengar behövs 2019 och 2020 för att kunna genomföra redan överenskommen verksamhet väljer att i första hand prioritera att dessa överenskomna åtgärder genomförs. bör försvarsbudgeten uppgå till minst genomsnittet av de nordiska ländernas försvarsbudgetar, motsvarande av bnp. Det skulle kräva en resursförstärkning på . bör uppfylla de gemensamma målsättningar för försvarsanslag som ett Natomedlemskap kräver, dvs. Försvarsmaktens behov fram , och åren därefter, är mycket stora både på materiel- och personalsidan, och stora resurser kommer att gå åt för att öka den svenska försvarsförmågan. Det kostar och tar tid att bygga upp det som monterats ned. För innevarande försvarsperiod ska de ekonomiska förstärkningarna , 2019 och 2020 möjliggöra en ökad förmåga inom det militära försvaret, bl.a. genom ökad förbandsverksamhet och beredskap, utökad anskaffning av mängdmateriel, förnödenheter och reservdelar så väl som ytterligare anskaffning av sambands- och ledningsmateriel till arméförbanden. Även ytterligare anskaffning av ledningssystem till marinen möjliggörs. Dessutom vidmakthålls den luftburna sensorförmågan till . Resurser tillförs också för ytterligare anskaffning av sjukvårdsmateriel samt för förbättrad sjömineringsförmåga. Överenskommelsen innebär att samtliga krigsförband ska öka sin krigsduglighet. Förmågan att kunna mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap är av grundläggande betydelse och ska stärkas. har de ökade anslagen inneburit en förstärkning av Stridsgrupp med luftvärnsförmåga , ökad fordonsanskaffning till hemvärnet och ökad fordonsanskaffning för att möjliggöra spridning av flygstridskrafterna . Dessutom ökar beredskapen och tillgängligheten inom Försvarsmakten genom bl.a. it-åtgärder, beredskapskontroller och utökad incidentberedskap, samt ökade resurser för att stärka motståndskraften mot cyberangrepp genom tekniska detekterings- och varningssystem. Satsningen innefattar även medel för att möjliggöra en ökad ambition i Försvarsmaktens övningsverksamhet och ökad återanskaffning av reservdelar . För har det varit viktigt att kunna göra breda satsningar. Sammantaget kommer de ekonomiska förstärkningarna som bidragit till genom försvarsöverenskommelsen och de extra resurser vi vill ge i närtid att kunna leverera detta. Försvar i hela landet och fokus på personalförsörjning Svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar. Hela landet ska försvaras även om geografiska prioriteringar kan behöva göras utifrån rådande hotbild. Förstärkningar görs såväl på broläggningsförmåga som på hemvärnet och vinterförmågan i hela landet. Vi ser redan nu ökad närvaro i hela landet och att förmågan att hantera alla klimat som finns i vårt land stärks. Det har varit drivande i att genomföra. Med vårt fokus på armén och att hela landet ska försvaras har det varit viktigt att de två armébrigaderna nu ska kunna agera med godtagbar förmåga och att krigsdugligheten hos förbanden med lägst förmåga nu prioriteras. anser också att det är viktigt att antalet utbildningsplatser på officers- och reservofficersutbildningen ökar. Officersförsörjningen har varit en akilleshäl i hela Försvarsmaktens personalförsörjning och påverkar möjligheten att utbilda soldater. Med förbättrad officersförsörjning kan vi utbilda fler soldater. Det är av stor vikt att utbildningsplatserna fylls. Det i sin tur kräver att Försvarsmakten är en attraktiv arbetsgivare och att många fler än väljer att bli soldat. Det perspektivet får inte glömmas bort när värnplikten har återinförts. har också medverkat till att antalet kontraktsanställda soldater kan öka genom att förespråka en så lokal förbands- och utbildningsstruktur som möjligt. Det stärker även folkförankringen, vilket är en viktig del av försvarsförmågan. Vi vill att Försvarsmaktens vinterförmåga säkerställs och att det inte sker några fler förbandsnedläggningar, då hela landet måste ha god försvarsförmåga. Det är också viktigt med svensk militär närvaro på bl.a. och att övningsverksamheten ökar för att stärka försvarsförmågan. vill se en utvecklad förbandsstruktur med fler brigader i hela landet. Vi vill ha fler regementen runt om i landet på för totalförsvaret strategiskt viktiga platser. På så sätt kan försvaret stärkas i hela landet och inte bara på öst- och västkusterna, utan också i mittersta och i norra , vilket är viktigt inte minst ur ett Arktisperspektiv, givet den ryska militära upprustningen där. Vi behöver också se till att kan försvara svenskt territorium till sjöss och i luften.