mot · H602166 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera svensk basindustri vid utformning av energipolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur för stålindustrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka utbildningsinsatserna kopplat till stålindustrins kompetensbehov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rikta medel till metallurgiforskning och tillkännager detta för regeringen. Exporten av förädlade metaller är betydande för svensk ekonomi. Den totala exporten av malm, stål och andra metaller uppgick till 121 miljarder . Den viktigaste varugruppen i detta sammanhang är alltjämt stålprodukter där svensk industri nischat sig genom att specialisera sig på så kallat högpresterande stål. Vad det gäller stål så importerar ungefär lika mycket som vi exporterar mätt i vikt, men då vi producerar och exporterar det s.k. högpresterande stålet och importerar mer av standardprodukter så är exportvärdet högre. Genom satsningar på mer högteknologiska produkter står sig stålindustri därmed relativt väl i konkurrensen och kan fortsätta generera såväl skatteintäkter som arbetstillfällen. För att även fortsättningsvis vara konkurrenskraftig gäller dock att ligga i framkant vad gäller såväl utbildning, forskning och marknadsföring som innovation, och mycket av detta måste ske i symbios mellan det offentliga och industrin. De mineralrelaterade näringarna är centrala för och genererar arbetstillfällen och välstånd i glesbygd där brytningen oftast sker. Därför blir det ibland problematiskt när vissa, om än indirekt, vill grusa förutsättningarna för en stark svensk basindustri genom t.ex. en verklighetsfrånvänd energipolitik, felprioriteringar inom infrastrukturen, skattepålagor och andra administrativa hinder. Vi i ser dock utvecklingspotential i den svenska stålindustrin varpå vi vill förenkla snarare än försvåra för denna industriella gren. Svensk basindustri i allmänhet och stålindustrin i synnerhet är starkt beroende av säker tillgång på el. Därför är det ett stort orosmoln för stålföretagen när man ser hur svensk politik riktas in på att byta ut det som fungerat mot kostnadsdrivande och opålitlig väderberoende elproduktion. Svensk stålindustris produkter går nästan uteslutande på export och är därmed starkt beroende av goda villkor relativt konkurrerande företag på världsmarknaden. Vi i har i olika sammanhang presenterat vår verklighetsförankrade och välfärdsinriktade energipolitik som bygger vidare på den energimix med huvudsakligen vatten- och kärnkraft som tjänat oss så väl medan vi kraftigt motsätter oss subventioner och skattelättnader till t.ex. väderberoende energislag som snedvrider energimarknaden och grusar möjligheterna till ett robust energisystem. Vad det gäller stålindustrins villkor kan vi inte nog betona vikten av en sund och genomtänkt energipolitik där orealistiskt drömmande inte ska tillåtas sätta agendan. En verklighetsfrånvänd energipolitik som resulterar i en kostnadsdrivande och opålitlig väderberoende elproduktion utgör ett direkt och påtagligt hot gentemot tunga industri, vilket vi vill ge regeringen tillkänna. Stålindustrin är en bransch som i hög grad är beroende av stabila och tillförlitliga s.k. just in time-leveranser av råvara, järnmalm, för att kostsamma produktionsstopp skall undvikas. Stålindustrin förlitar sig i mycket stor utsträckning på järnvägstransporter varför man är starkt beroende av att underhållet i järnvägsnäten är erforderligt. Vi ser därför med oro på att underhållet av järnvägsnäten varit eftersatt under många decennier. Vidare behöver flaskhalsar i systemet byggas bort för att underlätta godstransporter och höja standarden för att medge transporter med högre hastigheter . Ett större fokus behöver därför riktas mot industrins villkor i infrastrukturplaneringen och detta bör ge regeringen tillkänna. Stålindustrin i är högteknologisk, varför det är av yttersta vikt att utbildningsväsendet gör sitt för att förse industrin med rätt kompetens. Vi menar att det bedrivs allt för svaga utbildningsinsatser för industrin inom ämnen som t.ex. metallurgi. Här menar vi att det dessutom, tack vare modern informationsteknologi, finns utrymme för att förlägga utbildningar nära produktionsorterna genom distansutbildning vilket kan ge upphov till regionalpolitiska fördelar. Utbildningssatsningar med relevans för stålindustrin är nödvändiga och detta bör ge regeringen tillkänna. Vi vill också göra en extra satsning på metallurgiforskning. Genom att skjuta till riktade forskningsmedel stärker vi forskning och utveckling inom denna viktiga basnäring. Målet ska vara en världsledande position inom fältet och detta vill vi därför att ska tillkännage för regeringen.