mot · H602297 · 2018-11-09 00:00:00 — En mänsklig och rättssäker flyktingpolitik 2 Förslag till riksdagsbeslut 3.1 Varför drivs människor på flykt? 4 Dra tillbaka den tillfälliga lagen 5 Ensamkommande barn och unga 5.1 Gymnasielagen och LMA 5.3 Avsaknad av id-handlingar 5.4 Stärk barnrättsperspektivet i utlänningslagen 5.5 Stärk barnrättsperspektivet i asylutredningen 6 En rättssäker asylprövning 6.1 Asylprocessen – brister i prövningen och långa handläggningstider 6.4 Stöd från och biträden 6.6 Rätten till biträde 7.2 Avtal för att stoppa människor på flykt 8 Lagliga vägar till 8.3 Avskaffa flygbolagens transportörsansvar 8.4 Öka antalet kvotflyktingar 9 Utvidga rätten till familjeåterförening 9.2 Ta bort 18-årsgränsen för familjeåterförening 9.4 Ändra femårsregeln för kärleksinvandring 10 Hbtq-personers rättigheter i asylprocessen 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen av asyllagstiftningen bör inkludera en översyn i syfte att stärka skyddet för dem som är , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en amnesti bör införas för de ensamkommande barn och unga som varit i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att se över lagen om medborgarskap för att ta bort bestämmelsen som säger att det tar att få medborgarskap för den som inte har id-handling, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att tydliggöra barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att i utlänningslagen stärka barnets rätt att komma till tals och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av barnanpassade utredningsenheter på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av en särskild inspektion för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas rättssäkert och enhetligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att noggrant se över rättssäkerheten genom hela asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att asylprocessen följer EU:s asylprocedurdirektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste säkerställa att ambitionerna att korta ned handläggningstiderna inte påverkar rättssäkerheten och kvaliteten i asylutredningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över regelverket och utbildningskraven för tolkar i asylprocesser samt säkerställa att bristande kunskaper hos tolkar inte drabbar asylsökande på ett orättfärdigt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur rättssäkerheten i exkluderingsärenden kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa krav när det gäller biträdenas kunskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra uppdraget till RMV så att det tydligt framgår att inget barn får riskera att bedömas som vuxen och därmed fråntas sina barnrättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att stärka rätten till biträde för asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för en flyktingpolitik som värnar asylrätten och grundläggande mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör söka samarbete med de stater som vill ha en mer välkomnande och human migrationspolitik och driva detta samarbete kraftfullt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att vidarebosättningsförordningen drivs igenom och att den inte används för att sluta avtal liknande det mellan och eller s.k. humanitarian admission programmes och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avtalet mellan och sägs upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU slutar finansiera den libyska och att relationer med bör bygga på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU och () bör agera för en snabb evakuering och vidarebosättning av flyktingar och asylsökande från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör motverka alla beslut som innebär att asylrätten och flyktingars mänskliga rättigheter kränks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att invånarna i vidarebosätts inom EU och att förhållandena i lägret förbättras kraftigt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån avvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör verka för att inriktningen av den europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU slutar hindra räddningsinsatser i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU möjliggör införande av asylvisum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att transportörsansvaret avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett återinförande av sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i den tillfälliga lagen och i utlänningslagen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagändring avseende rätten till familjeåterförening så att barn behåller rätten till familjeåterförening när de blivit svenska medborgare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen av utlänningslagen bör inkludera frågan om vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl men dolt sin läggning i ursprungslandet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtq-kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över återvändandearbetet utifrån erfarenheterna från Röda Korsets arbete med återvändande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag utifrån SOU 2017:84 Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription och tillkännager detta för regeringen. vill att och ska ha en mänsklig, värdig och välkomnande flyktingpolitik. Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelse och förtryck. Alla ska kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. För att det ska bli verklighet måste EU släppa in dem som söker skydd så att de kan få sina asylskäl prövade. Så ser det inte ut . I stället byggs murarna runt EU ständigt högre och nästan alla legala möjligheter att ta sig till EU har täppts till. De som ändå lyckas ta sig till har få möjligheter att påverka var de ska få leva sina liv. och övriga EU-länder kränker systematiskt asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter. För att ändra på det vill vi riva murarna runt EU, vi vill att fler länder ska ta sitt ansvar för mottagandet av människor på flykt och att de asylsökande ska få större inflytande över var de söker asyl. Dessutom krävs en rad ändringar i utlänningslagen för att säkerställa att skyddsbehövande och migranter får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda och att de ges en rättvis och rättssäker prövning av skyddsskäl eller andra skäl för uppehållstillstånd. I är migration naturligt och självklart. Här kan människor på flykt hitta en , andra kan återförenas med sin släkt, studera eller påbörja ett liv med den de älskar. Vårt sätter mänskliga rättigheter i främsta rummet. 3.1 Varför drivs människor på flykt? , 2018, befinner sig över 68 miljoner människor på flykt runt om i världen, enligt . tvingas 44 400 människor fly sina hem p.g.a. konflikt och förföljelse. av dem som befinner sig på flykt finns i fattiga länder. Dessutom lever 10 miljoner människor som statslösa och nekas därmed tillgång till grundläggande rättigheter som utbildning, vård, sysselsättning och fri rörlighet. FN uppskattar att över 129 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd, vilket är den högsta siffran . 2010 var motsvarande siffra 53 miljoner. Människor flyr framför allt från politiskt förtryck, krig och våld. De bakomliggande orsakerna är en ojämlik och orättvis värld samt klimatförändringarna. som vi arbetar för ett mänskligt och välkomnande mottagande av människor på flykt måste vi bekämpa de orättvisor, den ojämlikhet samt de krig, konflikter och klimatförändringar som ligger bakom flykten. Världens konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i den rika delen av världen. Vapenhandeln har genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. växer gruppen klimatflyktingar p.g.a. att klimatet förändras och slår sönder människors möjligheter att leva i sin hembygd. Ökad konkurrens om minskande naturresurser skapar och förstärker väpnade konflikter. Även när det kommer till klimatflyktingar har vi i ett stort medansvar genom våra utsläpp av växthusgaser. När behoven av hjälp är stora måste vi i den rika delen av världen ta vårt ansvar och hjälpa dem som är mest utsatta. Vi får aldrig använda de 68 miljoner människorna på flykt som ett argument för att stänga gränser och förvägra människor skydd. Ändå är det precis så och agerat . Denna politik måste förändras till en human och värdig behandling av människor på flykt. , som utgör grunden till asylrätten och människors möjligheter att få skydd undan krig och förtryck, kom till 1951. Delvis som en konsekvens av lärdomarna från grymheter och för att möta de uppenbara behoven av en politik som värnar dem som utsätts för förföljelse, krig och förtryck. Men också för att praktiskt hantera det faktum att stora folkgrupper hade tvångsförflyttats p.g.a. kriget och levde i ett annat land än det de var medborgare i. De behövde få en , asyl i det nya landet. Flyktingkonventionen har uppdaterats med tilläggsprotokoll för att anpassas efter nya verkligheter. Den har varit och är viktig för att garantera skyddet för människor på flykt, men både ursprungskonventionen och tilläggen innehåller flera begränsningar som i grunden beror på när de tillkommit. Den mest påtagliga utifrån dagens situation är att den förutsätter att den människa som flyr befinner sig i landet där hen ska söka asyl, eftersom det var så situationen såg ut efter . Det finns inga bestämmelser i konventionerna som reglerar rättigheterna under själva flykten. är situationen en annan än när konventionen och tilläggen skrevs. Människor flyr från förtryck, förföljelse eller hotas av pågående krig. inom landets gränser, och ibland till ett grannland där det också råder svåra och osäkra förhållanden. Välbevakade gränser och visumkrav förhindrar i många fall människor från att röra sig över nationsgränser. Resorna, särskilt i de fall då smugglare krävs för att ta sig fram, är ofta dyra, vilket innebär att många människor inte har möjligheten att fly. Flyktingkonventionen utgör också grunden för vilka som har rätt till asyl. I konventionen slås fast att rätt till asyl har ”en person som känner en välgrundad fruktan för att utsättas för förföljelse i sitt hemland på grund av ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning”. Många länder, däribland och EU-staterna, har mer långtgående bestämmelser. Utgångspunkten är dock densamma: att förföljelse, förtryck och krig utgör anledningar till att kunna få asyl. I svensk lagstiftning finns en bestämmelse om att särskilt och synnerligen ömmande skäl kan ge rätt till asyl. Det kan handla om svåra sjukdomstillstånd eller levnadsvillkor som gör det direkt stötande att avvisa eller utvisa de människor som är drabbade. Bestämmelsen har tillkommit efter starka folkopinioner som inte accepterat en lagstiftning som behandlar utsatta människor så inhumant. Den bestämmelsen är nu tillfälligt kraftigt inskränkt genom den lag som röstade igenom . Även möjligheten att få asyl som klimatflykting har kraftigt begränsats i och med att skyddsgrunden övrigt skyddsbehövande – den enda skyddsgrunden som explicit nämner klimatflyktingar – har tagits bort i den tillfälliga lagen. Att vara utsatt p.g.a. fattigdom, svält eller sjukdom ger enligt flyktingkonventionen inte rätt till asyl, trots att behoven av skydd inte nödvändigtvis är mindre för de drabbade. Den ekonomiska eller sociala situation som människor på flykt befinner sig i är ofta en nära följd av diskriminerande och förtryckande politiska beslut. I debatten har begreppet ekonomiska migranter kommit att användas, ofta godtyckligt, för att beskriva människor på flykt som inte har rätt till skydd enligt flyktingkonventionen. Den rika delen av världen har också blivit alltmer stängd för dessa grupper. På så vis används flyktingkonventionen för att begränsa möjligheterna att komma till den rikare delen av världen, snarare än att ses som en garanterad miniminivå för skydd. Flyktingkonventionen behöver stärkas för att bättre motsvara dagens förhållanden. är ett feministiskt parti. För oss innebär det att all vår politik präglas av en feministisk analys och ger samma möjligheter och rättigheter till alla människor oavsett kön. Vi för en feministisk migrationspolitik. Dagens svenska migrationspolitik präglas av patriarkala strukturer. Möjligheterna att ta sig till , att få asyl, mottagandet och vägarna till etablering i är anpassade för män. till och är farlig och kantad av stor utsatthet. Resan över sker med livet som insats. Livet på flykt medför stora hot mot den egna säkerheten för alla. Kvinnor är särskilt utsatta. Rapporterna är många om sexuella trakasserier, övergrepp och hur kvinnor erbjuds tjänster från lägervakter, poliser och smugglare i utbyte mot sex. Lagen om tillfälliga begränsningar i möjligheterna att få uppehållstillstånd i gör det ännu svårare för kvinnor att ta sig till genom att avsevärt inskränka möjligheterna till familjeåterförening. Kvinnor och barn tvingas nu ut i osäkra båtar på . Den enda vägen till permanent uppehållstillstånd blir att få ett fast arbete, som vi vet att nyanlända kvinnor har svårare att få jobb än män. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar. När de används som slagträ i debatten för att misstänkliggöra flyktingar skadar det arbetet för jämställdheten och spär på rasistiska strömningar. Med en feministisk migrationspolitik kan vi säkerställa ett värdigt och inkluderande mottagande där alla människor har samma möjligheter att ta sig till och samma möjligheter att etablera sig i samhället. Det är så vi har byggt ett av världens mest jämställda länder och det är så vi fortsätter att bygga ett mer rättvist och jämlikt . politik kring flyktingmottagande ur ett feministiskt perspektiv presenteras i motionen Rättighetsbaserat flyktingmottagande byggt på välfärd (2018/19:V231). 4 Dra tillbaka den tillfälliga lagen har länge riktat kritik mot den svenska migrationspolitiken. Det finns många och stora brister i det svenska asylsystemet, och vi har fått vänja oss vid uppmärksammade fall om asylprocesser med orimliga konsekvenser för enskilda människors liv. antog lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i . Lagen innebär omfattande försämringar i asylsystemet, som får svåra konsekvenser för människor som flytt krig och förtryck. är mycket kritiskt till lagen. Vår kritik utvecklas i motionen En mänsklig och välkomnande flyktingpolitik (2016/17:1200) och i motionen med anledning av proposition 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (2015/16:3412). , efter den höst då den tillfälliga lagen aviserades, har två rapporter som utvärderar lagen från olika perspektiv publicerats. Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar visar i sin rapport vilka juridiska konsekvenser lagen har fått, medan Röda Korset fokuserar på de humanitära konsekvenserna av lagen. Slutsatserna bekräftar de farhågor vi i , samtliga omkring femtio remissinstanser som yttrade sig och Lagrådet hade redan när lagen presenterades. Familjesplittringen och de tillfälliga uppehållstillstånden försvårarar integrationen och gör det svårare att bearbeta trauman. Barn med uppgivenhetssyndrom, s.k. apatiska barn, har väldigt svårt att få uppehållstillstånd. Lagen är också otydlig på många sätt och har inneburit en förflyttning av ansvar från lagstiftaren till rättstillämparna. Båda rapporterna konstaterar också att det saknas belägg för att syftet med lagen – att begränsa antalet människor som sökte asyl i – uppnåtts. stod inte bakom syftet med lagen, men såg också redan när den presenterades att lagen inte skulle uppfylla det. Antalet asylsökande har minskat, men det skedde innan lagen trädde i kraft och till följd av införandet av id- och gränskontroller samt de stängda vägarna genom och avtalet med . I propositionen bakom lagen står: ”När lagen varit i kraft , , kommer dock regeringen att bedöma behovet av att lagen gäller även av giltighetstiden.” Någon sådan bedömning gjordes dock aldrig. I stället meddelade regeringen i samband med att den aviserade den utvidgade gymnasielagen att den tillfälliga lagen skulle gälla . Lagen har aldrig utvärderats och regeringen har aldrig gett sin syn på huruvida de anser att lagen har levt upp till sitt syfte. En lag som inte lever upp till sitt syfte och bara medför negativa konsekvenser måste givetvis dras tillbaka och under inga omständigheter förlängas. Regeringen bör dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Rådgivningsbyrån konstaterar också i sin rapport att en förlängning av den tillfälliga lagen, i dess nuvarande konstruktion med bestämmelserna om familjeåterförening och särskilt och synnerligen ömmande omständigheter, sannolikt skulle strida mot och därmed vara oförenlig med grundlagen. Den ventil som säger att familjeåterförening och uppehållstillstånd p.g.a. särskilt och synnerligen ömmande omständigheter inte får nekas om det skulle strida mot svenska konventionsåtaganden anses för otydlig. Att förlänga lagen i sin helhet borde därför vara omöjligt. har röstat igenom ett antal omfattande lagändringar på migrationsområdet. De flesta, och mest ingripande, har lagts fram utan att ha utretts och efter väldigt kort och undermålig beredning inom . Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera så viktiga frågor som svensk migrationspolitik. ser även stora brister i den nuvarande utlänningslagen. Flera av dem redovisas nedan. För att få en sammanhängande lagstiftning som är bättre anpassad efter dagens verklighet bör en utredning tillsättas med syfte att uppdatera utlänningslagstiftningen. De delar vi lyfter i motionen som relaterar till utlänningslagstiftningen bör adresseras i en sådan utredning. Regeringen bör tillsätta en utredning för att se över utlänningslagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Ensamkommande barn och unga Ensamkommande barn och unga spelar en speciell roll i debatten om svensk flyktingpolitik. Engagemanget för gruppen är enormt och kan närmast liknas vid framväxten av en ny folkrörelse. har engagemanget för dem och deras utsatthet gjort dem till måltavla för rasistiska påhopp. Genom att angripa den grupp som fått mest sympatier och värnats mest misstänkliggörs samtliga flyktingar och även de som värnar flyktingars rättigheter. Så skapas splittring och polarisering. Införandet av den tillfälliga lagen har skapat stora problem och mycket lidande för gruppen ensamkommande barn och unga. Det handlar framför allt om ändringarna av bestämmelsen om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter i den tillfälliga lagen. Ändringarna har försvårat möjligheterna att få uppehållstillstånd i och skapat stor osäkerhet och psykisk ohälsa hos många ensamkommande. Ytterligare en stor utmaning för ensamkommande barn och unga är de långa handläggningstiderna vid prövning av asylansökan. Utöver en lång och osäker väntan innebär de långa handläggningstiderna att många av dem som kom till som barn hinner fylla innan de får beslut om asyl, vilket påverkar deras möjligheter att få uppehållstillstånd.