mot · H6022934 · 2018-11-30 00:00:00 — Att stävja detta är prioriterat för och vi vill därför bland annat införa ett nationellt förbud mot tiggeri. Minst 10 000 fler polisanställda förslag: Antalet polisanställda bör öka med minst 10 000 fler . anslås därför , och för att öka antalet polisanställda. För att åstadkomma en mer lokalt förankrad polis med ökad närvaro och synlighet i hela landet ska ökningen av antalet poliser 2019–2022 huvudsakligen ske på lokalpolisområdesnivå. Vi har det lägsta antalet poliser . ökar befolkningen och polistätheten är den lägsta . Allt fler enskilda utsätts för brott, till exempel sexualbrott, våldsbrott och personrån. Utredningsresultaten i viktiga brottskategorier försämras och på grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen prioritera bland anmälningar om brott. På flera håll ser vi hur polisen inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Polisen upplevs som frånvarande, inte minst i glest befolkade delar av landet. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det behövs fler poliser och behöver tillskjutas betydande resurser. Polisen behöver bli mer synlig och närvarande i hela landet. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Den upplevda tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Utrymme för att höja polisernas löner med i genomsnitt förslag: , och för att möjliggöra en höjning av polisernas löner med i genomsnitt . För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. höjer myndighetens anslag med , och för att möjliggöra en höjning av polisernas löner. Den exakta fördelningen av de tillförda medlen beslutas av myndigheten i samråd med berörda arbetsgivarorganisationer. förslag: Den som blir polis ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna arbete som polis. För detta ändamål anslås , och och framåt. Ett stort antal poliser kommer att behöva utbildas . Att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte för att klara detta. Fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . föreslår därför att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten vilket gör det mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskriva delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament både att utbilda sig till och arbeta som polis. Förslaget ska omfatta alla polisstudenter som är inskrivna på polisutbildningen från och med vårterminen och framåt och som tar studielån. Det spelar ingen roll om man går sin första termin eller snart är färdigutbildad; lånen från hela utbildningen skrivs av för alla nuvarande och tillkommande polisstudenter. Regeringen bör skyndsamt återkomma med lagstiftning som möjliggör detta. Utrustningslyft till svensk polis förslag: och för att möjliggöra för att modernisera och komplettera sin utrustning. För att ge svensk polis bättre förutsättningar att göra sitt jobb krävs att polisen har tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive tjänstgöring. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerheten föreslår ett utrustningslyft riktat till svensk polis. Medlen kan användas till exempelvis fordon, förstärkningsvapen, skyddsutrustning, kamerautrustning och it-system. ansvarar för vilken typ av utrustning de avsatta medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst bör kunna prioriteras. Stärkt förmåga i utsatta områden förslag: Ökade resurser till polisen för att stärka förmågan i utsatta områden med hjälp av exempelvis övervakningskameror och polishundar och tillför därför 2019, 2020 och 2021. Antalet utsatta områden har ökat och otryggheten är stor på flera platser. Kameraövervakning är ett viktigt verktyg för att öka den enskildes känsla av trygghet och för att klara upp brott. Rätt använd fungerar kameraövervakning som ett verkningsfullt komplement till andra åtgärder, däribland en stark och kontinuerlig polisnärvaro. Alla utsatta områden bör utrustas med övervakningskameror. Även i övrigt bör ha goda resurser för kameraövervakning. Syftet är att minska otryggheten och underlätta polisens brottsuppklarande arbete. vill även förstärka polisens hundresurs. Polishundar är en viktig resurs för att hitta vapen och narkotika. Utöver de fynd som görs är närvaron av hundar brottsförebyggande. Minst 500 fler tulltjänstemän förslag: och det svenska gränsskyddet förstärks genom att fler tulltjänstemän kan anställas och tillför därför 2019, 2020 och 2021. tvingas att prioritera mellan landets gränsövergångar. har en höjd säkerhetsnivå och omvärldssituationen är försämrad. Den illegala handeln med narkotika, vapen, alkohol och tobak är ett stort problem. Utländska ligor för stöldgods ut ur landet. De nya förutsättningarna kräver en helt annan förmåga att upprätthålla gränsskyddet och stoppa smuggling. Med ett starkare tullverk skulle inflödet av vapen, narkotika och andra olagliga varor till begränsas. förslag: Anslaget för ökas med för att antalet åklagare ska kunna bli fler. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler. Myndigheten behöver rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften. Satsningen på fler poliser medför att ärendemängden kan väntas öka i resten av rättskedjan när fler brott upptäcks och blir utredda. kräver många brott allt mer komplicerade och tidskrävande utredningar. Det är vidare av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. ökar därför anslaget till med . Ökade resurser till Domstolar föreslag: Domstolar tillförs . När straffen skärpts och polis och åklagare tillförs stora resurser kommer även domstolarnas arbetsbörda att öka vilket kommer ställa krav på förstärkta resurser även för Domstolar. Verksamheten behöver dimensioneras för att möta detta. En del av den ökade ärendemängden kan behöva hanteras genom effektivisering, där moderna it-lösningar kan vara ett sätt att underlätta arbetet. Utöver ett större ärendeflöde innebär också brottslighetens allt grövre art att säkerheten i domstolarna behöver stärkas. Särskilt i de domstolar som hanterar mål som har anknytning till gänguppgörelser och organiserad brottslighet. ökar därför anslaget till Domstolar med . Det har gått den förra grundlagsutredningen tillsattes. Tiden är nu mogen att göra en ny översyn. Det handlar bland annat om att stärka individens fri- och rättigheter gentemot staten, men även om att göra våra domstolar och grundlagar mer motståndskraftiga mot krafter som kan hota rättsstaten och demokratin. vill mot den bakgrunden se en ny grundlagsutredning . förslag: För att utöka Kriminalvårdens kapacitet ökas anslaget med , och . satsningar på polis, åklagare och domstolar kommer att leda till att fler brott upp. Fler kan då väntas vara frihetsberövade och fler kommer att avtjäna fängelsestraff. Kriminalvårdens nuvarande kapacitet behöver dessutom genomlysas och åtgärder vidtas för att effektivisera utnyttjandet av befintliga häktes- och anstaltsplatser. Därutöver kommer myndigheten att behöva tillföras ytterligare resurser. De kriminalpolitiska skärpningar som har för avsikt att genomföra , bland annat sänkt gräns för obligatorisk häktning, dubbla straff för gängkriminalitet och slopad mängdrabatt, kommer att leda till ökad beläggning på både häkten och anstalter. vill även att Kriminalvården ska få ett större ansvar för de unga lagöverträdare som begått allvarliga brott eller som agerar i kriminella miljöer. avser att återkomma till hur dessa åtgärder påverkar Kriminalvårdens resursbehov. 4.3 Sjukvård och omsorg Det finns mycket inom svensk hälso- och sjukvård som fungerar bra och som vi kan vara stolta över. gör vårdens medarbetare ovärderliga insatser, och vårdens medicinska kvalitet är i världsklass. Avancerade och kraftfulla läkemedel tas fram genom svensk forskning och innovation. finns det omfattande och allvarliga problem. Vårdköerna har fördubblats . Vårdens kvalitet varierar. Kompetensbristen är fortsatt stor. Många vårdanställda vittnar om pressade arbetsvillkor. På står vården inför nya utmaningar. Både andelen äldre och andelen yngre i ökar. Eftersom det redan råder brist på lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare kan inte hela behovet lösas med ökade resurser. Det finns också stora möjligheter till effektiviseringar, inte minst genom ny teknik och digitalisering. Mer resurser kommer ändå krävas till sjukvård och omsorg. Därför behövs generella förstärkningar av välfärden i både kommuner och landsting. Sjukvård ska ges i rätt tid, på rätt plats och hålla hög kvalitet. Alla har rätt till likvärdig vård, oavsett var i landet man bor. Patienten och patientsäkerheten ska sättas främst. Kontinuiteten i kontakter mellan patienten och vårdens medarbetare måste bli bättre. Hälso- och sjukvården behöver en mångfald av utförare som kan bidra till att stärka kvalitet och utveckling av olika vårdverksamheter. Alla ska kunna välja vård utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Rätten att själv få välja var och hur man tar del av vård och omsorg är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Välfärden finns till för medborgarna, och medborgarna har rätt att påverka dess utformning. Därför måste möjligheten att välja, och välja bort, värnas. Stärk vården och omsorgen utgångspunkt är att hälso- och sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat men brister i tillgänglighet. I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Tyvärr går utvecklingen nu åt fel håll, med växande köer och försämrad tillgänglighet. vill vända utvecklingen. Vi vill utveckla primärvården, stärka vårdkedjan för de mest sjuka som ofta är äldre, multisjuka och kroniker och därtill öka patientsäkerheten genom att koncentrera den högspecialiserade vården och genomföra insatser mot psykisk ohälsa – men vår mest akuta uppgift är att genomföra reformer som kortar patienternas väntetider. När Alliansen tog initiativet till att korta de av Socialdemokraterna ärvda sjukvårdsköerna var det hisnande 130 000 patienter som hade väntat på vård. Ett metodiskt arbete och ett införande av Kömiljarden resulterade i mer än en halvering, och stod 52 000 människor i kö. Detta var fortfarande alldeles för många och Alliansen var på intet sätt färdig med sitt arbete. De rödgröna inledde sin regeringsperiod med att ta bort Kömiljarden, och arbetet med att minska sjukvårdsköerna upphörde. Mindre än är vi tillbaka på nivåer med nästan 100 000 människor i kö. Att korta vårdköerna är för högsta prioritet och en anständighetsfråga. I ett första steg behöver en ny och uppdaterad kömiljard införas. Denna nya kömiljard kommer att dra lärdomar från alliansregeringens tidigare satsning och utvecklas för att bli ännu mer träffsäker och effektiv. Till exempel ska den nya Kömiljarden omfatta diagnostik, återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Den grundläggande principen är dock densamma: Landsting och regioner ska få tydliga morötter för att korta köerna. Detta är väl beprövad politik som har kortat vårdköerna förut och kan göra det igen. Varje skattekrona ska ge så mycket välfärd som möjligt. Därför bör effektiviteten, produktiviteten och fördelningen av resurser i svensk sjukvård förbättras. Exempelvis bör den nära vården med primärvården som bas byggas ut. har fjärde högst sjukvårdskostnader i förhållande till bnp i och det måste säkerställas att resurserna i högre grad når patienterna på bästa sätt. Tillgängligheten och effektiviteten i svensk cancervård är för låg. Det finns också stora regionala skillnader i kvalitet och väntetider. Hälften av cancerpatienterna får inte vård . fick en nationell cancerstrategi i syfte att kraftsamla mot cancersjukdomarna och det lidande de skapar. Men det finns fortfarande tydliga brister. Därför behövs en ny och utökad nationell cancerstrategi. Antalet personer som överlever cancer ökar och vården behöver även ta ett helhetsansvar för deras särskilda behov. En ny nationell cancerstrategi kan också stärka svensk cancerforskning och medicintekniska utveckling. Dagens vårdkedja mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård håller inte ihop. Fler nyförlösta måste återinskrivas akut, andelen förlossningsskador ökar och en större andel barn mår sämre efter förlossningen. uppger de flesta landsting och regioner att tillgången på barnmorskor är otillräcklig. Ingen ska behöva känna sig otrygg eller osäker i mötet med mödravården eller förlossningsvården. Kvinnor som är gravida och deras partner ska få en fullständig bild av vårdförloppet. Möjligheten att själv kunna välja vårdgivare är viktig och att förlossningsvården finns tillgänglig inom rimligt reseavstånd. Förebygg psykisk ohälsa bland barn och unga Psykisk ohälsa bland barn och unga är ett stort och växande problem. Enligt har psykisk ohälsa hos barn i åldern 10–fördubblats . har ungefär var tionde pojke eller flicka någon form av psykisk ohälsa. har köerna till barn och ungdomspsykiatrin (BUP) mer än tredubblats. Konsekvenserna för de drabbade barnen är allvarliga. Det handlar om allt från svårigheter att fullfölja sin utbildning till ökad risk för självmordsförsök. Vi behöver ta tag i problemet redan nu för att motverka att det fortsätter växa . LSS och personlig assistans Lagstiftningen gällande LSS ska utformas så att de människor som behöver samhällets stöd allra mest ska få det – såsom personer med funktionshinder med rätt till personlig assistans. Andningsstöd och sondmatning är grundläggande behov. Det är politikens uppgift att säkerställa så att lagar och regelverk lever upp till detta. Vi värnar om assistansreformens långsiktiga hållbarhet, såväl rättsligt som ekonomiskt. Det bör prövas om staten bör ta en större roll avseende huvudmannaskapet för personlig assistans. har vi sett hjärtskärande exempel på svårt sjuka barn som plötsligt inte får det stöd som de av allt att döma haft rätt till och tidigare haft rätt till. Det handlar om barn som inte kan andas och barn som inte kan äta, när deras personliga assistans ifrågasätts eller dras in. Det har aldrig varit avsikten med LSS-reformen. Det finns goda skäl att utreda ett antal saker kring lagstiftningen, men denna fråga bör hanteras skyndsamt för att säkerställa att de barn som är mest utsatta ska få LSS. Här behöver en lösning tas fram . är beredda att, vid behov, skjuta till resurser när uppdaterad lagstiftning ska implementeras. vill medverka till att säkerställa att de mest utsatta barnen garanteras den hjälp de behöver. De barn som inte kan andas eller äta ska garanteras LSS-stöd, så som det var tänkt från början. är det viktigt att den utredning som pågår slutförs. Den ser över viktiga frågor såsom huvudmannaskap och finansiering samt hur organiserad, bolagiserad brottslighet beivras inom ramen för LSS-lagstiftningen. förslag: En ny och uppdaterad kömiljard återinförs. avsätts , inklusive redan budgeterade medel för att stärka barn- och ungdomspsykiatrin, för att minska vårdköerna. vill minska köerna inom sjukvården. Det är inte anständigt att så många människor får vänta så länge på vård som . Den kömiljard som vi inför ska kopplas till den lagstadgade vårdgarantin i syfte att korta vårdköerna. Den grundläggande principen är att kömiljarderna ska vara prestationsbaserade och utformas så att landsting, regioner och kommuner ges tydliga incitament att korta vårdköerna. En mer övergripande utvärdering och avstämning ska genomföras vid för att se över beslut om fortsatta riktade insatser. Den nya och uppdaterade kömiljarden ska bli ännu mer träffsäker och effektiv än den tidigare. Kömiljarden ska exempelvis omfatta diagnostik, återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Den grundläggande principen är dock densamma: Landsting och regioner ska få tydliga morötter för att korta köerna. Detta är väl beprövad politik som har kortat vårdköerna förut och kan göra det igen. ser att behovet av nationell samordning inom cancervården är extra omfattande. Det handlar om kortare väntetider och ökad tillgänglighet. Säkra kompetens- och personalförsörjning. Säkerställa vårdkvalitet och ta tillvara medicinsk utveckling. Därtill psykosocialt stöd till barn som fått cancer och deras anhöriga, samt cancerscreening. Likaväl måste barn och unga med psykiska besvär få tillgång till psykiatrin och få vård . Särskilda medel inom kömiljarderna bör reserveras för cancervården och barn- och ungdomspsykiatrin. förslag: tillför till en ny uppdaterad nationell cancerstrategi, varav avsätts specifikt för barncancervården fördelat på landets sex särskilda barncancercentrum. För att ta tag i de långa väntetiderna är det hög tid att ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Det är alliansregeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta fram en första nationell cancerstrategi. Mycket behöver fortfarande åstadkommas för att ska kunna erbjuda en kvalitetssäkrad och jämlik cancervård till alla patienter utan långa väntetider. När vuxna får cancer kan det bland annat relateras till ålder och livsföring, men så är det inte med barncancer. Behandling av cancer skiljer sig till viss del åt mellan vuxna och barn. Därför är det av stor vikt att det avsätts resurser specifikt för barncancervården. förslag: tillför för att förbättra villkoren för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Vårdens medarbetare ska kunna utvecklas inom sin egen profession. Arbetet med att kunna göra karriär inom vården ska förbättras och utvecklas till att omfatta fler yrkesgrupper. Fördelningen av dessa medel ska ses över utifrån hur tidigare resurser avseende liknande satsningar genomförts gällande förbättrade villkor för sjuksköterskor att vidareutbilda sig. har en överenskommelse slutits mellan regeringen och Kommuner och Landsting inom ramen för den så kallade Professionsmiljarden. Vi prioriterar en satsning på specialistsjuksköterskor – specifikt riktade resurser som innebär att sjuksköterskor kan utbilda sig på halvfart och fortsätta att arbeta på halvtid med bibehållen inkomst. Denna prioritering kan kombineras med lokala satsningar av regioner och landsting. Dessa satsningar gör att fler ska kunna vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska och kan inriktas på bristspecialiteter som finns lokalt och regionalt. 4.4 Skola, bildning och kultur I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter ska inte begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Vi ska ge alla – inte minst de barn som fått en tuffare start – en chans att lyckas. Få saker spelar större roll för detta än skolan. En skola med höga ambitioner för alla är också förutsättningen för som kunskapsnation. ska ha en jämlik skola som fokuserar på kunskap, prioriterar ordning och reda samt sätter den enskilda elevens resultat och ansträngningar i centrum. Skolan ska präglas av höga förväntningar och tydliga krav. Varje elev ska ges rätt förutsättningar att nå kunskapsmålen. Alla ska kunna känna sig trygga i klassrummet, på skolgården och i korridorerna. Så är det inte . Det finns skolor i där färre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. Dessa elever löper ökad risk att hamna i utanförskap och drabbas av sociala problem senare i livet. kan inte ha en skola som är bäst för dem som klarar sig ändå. En av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap är därför att höja kunskapsresultaten i svensk skola. Genom att stärka skolan lägger vi grunden för en hoppfull framtid för fler. behöver en utbildningskedja som håller ihop: från förskola och skola till gymnasium och högre utbildning. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Föräldrarna ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som krävs för att de ska kunna leva upp till dem. Skolan ska också ge bildning och kunskap för livet – inte bara arbetslivet – oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Målet för skolan bör vara att bör ligga på topp tio i PISA-mätningarna. För att nå dit vill vi öka antalet undervisningstimmar, införa fler karriärlärartjänster och tillföra mer resurser till utsatta skolor och svaga elever. Dessutom vill vi reformera lärarutbildningen med ökat fokus på kunskap och inlärning. Många nyanlända barn som flytt från krig och förtryck har haft sin allra första skoldag runtom i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten är för låga. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolystem. Som ett resultat av Alliansens politik har skolresultaten vänt uppåt efter en lång tids nedgång, men det är inte tillräckligt. Inget barn ska gå i en dålig skola och alla barn har rätt till en bra utbildning. Alla skolor ska vara bra skolor Enligt har mer problem med ordning och reda i skolan än andra länder. uppger att det är stökigt i klassrummet och det förekommer att elever har hörselkåpor på sig. Anmälningarna till Skolinspektionen om kränkande behandling ökar. Bristen på ordning drabbar värst dem som redan kommer från utsatta miljöer, till exempel dem som också har svårt att få studiero hemma. Det finns grundskolor där inte ens hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. I vissa fall är det två av tre elever som inte når tillräckliga kunskaper för att gå vidare till gymnasiet. Skolor som år inte klarar sitt uppdrag kan inte få fortsätta. De ska läggas ner. Det gäller både fristående och kommunala skolor. Elever och föräldrar ska ha möjlighet att själva välja – och välja bort – skola för att hitta det alternativ som passar dem bäst. Den akuta lärarbristen är ett av de största hoten mot möjligheten att stärka elevernas kunskaper i skolan. Enligt senaste prognos kommer det saknas 80 000 lärare i . För att lösa detta vill förbättra villkoren och locka fler till yrket. Kvaliteten på lärarutbildningen måste förbättras. Staten behöver ta ännu större ansvar för att säkra kompetensförsörjningen till våra skolor. Högskola och forskning i världsklass I finns universitet och forskning i absolut världsklass. Antalet studenter vid svenska universitet och högskolor är rekordhögt. Alla som vill och har förmåga ska kunna studera vidare. hoppar alldeles för många studenter av , särskilt från ingenjörsutbildningarna. Lärosätena rapporterar också att allt fler nybörjarstudenter har bristande förkunskaper i matematik. För att fortsatt ska kunna vara ett av världens rikaste länder måste ha en utbildningskedja av hög kvalitet. Det gäller hela vägen från förskola och skola, över gymnasium och högskola, till grundforskning, tillämpad forskning och innovation. har näringslivets investeringar i forskning och utveckling minskat, trots att staten nästan har fördubblat anslagen. Den utvecklingen behöver vändas. Kultur och bildning för alla