mot · H5024166 · 2018-05-02 00:00:00 — Men köerna är alldeles för långa, och vården hänger inte ihop. Tillgängligheten och kontinuiteten måste öka. Vi liberaler föreslog därför i vår höstbudget en stor satsning på ett primärvårdslyft, där fler ska få möjlighet att få en fast husläkare som samordnar den vård man behöver. Vi vill återinföra en uppdaterad kömiljard som belönar de landsting och regioner som klarar av att korta köerna. Väntetiderna ska kortas i hela vården, inte bara för första besöket. Vi säger nej till vinstförbud. Det är bra att många vill erbjuda vård – och utan dem blir köerna längre. är köerna kortare i de landsting eller regioner där Liberalerna är med och styr. Många av de brister patienter upplever i vården – köer, överbeläggningar och ibland dåligt bemötande – kan helt eller delvis förklaras med brist på sjuksköterskor, och särskilt specialistsjuksköterskor. Det finns många människor i som har en sjuksköterskeutbildning. Men alltför få av dem vill arbeta i vården, och de som arbetar i vården har alltför ofta arbetsuppgifter som innebär att deras kompetens inte används på bästa sätt. Det är också en hög medelålder bland yrkesverksamma specialistsjuksköterskor, och stora pensionsavgångar väntar. Liberalerna föreslår därför en budgetsatsning på för att skapa en modern, akademisk specialistutbildning för sjuksköterskor. De ska få möjlighet att specialisera sig med lön under utbildningen, inom ramen för yrkeslivet, på liknande sätt som redan sker för läkarna. Några landsting och regioner gör redan detta, men det är inte rimligt att det är olika villkor i olika delar av landet. Det behövs en nationell modell. Liberalerna har redan tidigare lagt förslag för att locka fler till vården, och för att de som arbetar där ska få arbeta på toppen av sin förmåga. Vi vill satsa på karriärtjänster för specialistsjuksköterskor för att det ska löna sig även för kvinnor att vidareutbilda sig och ta på sig större ansvar på jobbet. Vi satsar på att återinföra vårdbiträden i vården. Det ger en bättre användning av vårdens resurser, och gör att fler människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Vi föreslår skattesänkningar som innebär att det lönar sig bättre att utbilda sig till bl.a. sjuksköterska. De riktade statsbidragen till sjukvården utgör, med de förslag som finns i vårändringsbudgeten, . Det är av hälso- och sjukvårdens kostnader. Riktade statsbidrag kan göra nytta, om de är klokt utformade, men de avgörande besluten för vårdens kvalitet fattas i landsting och regioner. Men många av de statsbidrag regeringen har infört riskerar att göra mer skada än nytta genom att detaljstyra. Vad gäller statsbidragen till landsting – öronmärkta eller ej – ligger skillnaden mellan Liberalerna och regeringen inte i storleken utan i utformningen. Trygghetssystem som ökar friheten Det viktigaste för att förbättra situationen för familjer i ekonomisk utsatthet är en politik för fler jobb. Barnbidraget är ett viktigt generellt bidrag till barnfamiljer, och Liberalerna föreslår att nivån på barnbidraget inklusive flerbarnstillägget ligger fast. För de barnfamiljer som därutöver behöver ett riktat stöd är bostadsbidrag en träffsäker stödform. Liberalerna står fast vid sitt förslag om att höja barntillägget i bostadsbidraget med per barn och månad, liksom en förstärkning av bostadstillägg för ålderspensionärer vad gäller både ersättningsgrad och tak för boendekostnader. Vårt förslag är att taket för boendekostnader i bostadstillägget höjs stegvis till . Liberalerna konstaterar även att garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättning höjs och att en skattereduktion på sjuk- och aktivitetsersättning har införts, liksom att bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning har byggts ut. Liberalerna anser att dessa förändringar bör ligga fast. Liberalerna föreslår en ny föräldraförsäkring för att öka drivkraften till jämställt föräldraskap som valfriheten ökar. I stället för dagens system där föräldrapenning kan tas ut ända tills barnet fyllt föreslår vi en modell med kortare ersättningsperiod och mer generös ersättning, där merparten av föräldrapenningen tas ut när den viktiga anknytningen mellan barnet och föräldrarna grundläggs. De föräldrar som vill ska kunna välja ett alternativ med något fler ersättningsdagar och lägre ersättningsnivå, men också där med tyngdpunkten . I förhållande till den nu gällande föräldraförsäkringen är vår modell kostnadsmässigt neutral för staten, med hänsyn tagen till vårt förslag i budgetmotionen vad gäller grundnivån. Vi står fast vid att grundnivån bör återställas till den tidigare nivån för att inte försvaga drivkrafterna för att söka sig ut på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen är en viktig omställningsförsäkring men ska inte fungera som en långvarig försörjningskälla. Vi anser att den tidigare nivån på taket i försäkringen gav ett tillräckligt gott skydd, och för att förstärka drivkrafterna till att söka jobb anser vi även att det bör ske en tidigare avtrappning av ersättningsnivån. Vidare bör den karensdag som tagits bort i försäkringen återinföras och de tidigare reglerna om arbetslöshetsförsäkring vid deltidsarbetslöshet återställas. Sjukförsäkringen ska vara en trygg inkomstförsäkring och underlätta den sjukskrivnes återgång till arbetsmarknaden när arbetsförmågan finns. Även om det är positivt att prognoserna för sjukförsäkringskostnaderna har kunnat justeras nedåt, vilket först och främst är en stor mänsklig vinst, är det fortfarande viktigt att sjukskrivningsprocessen blir tydligare inriktad på att bidra till en återgång till arbetslivet när så är möjligt. Liberalerna föreslår att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs. Vi föreslår vidare att en ny karensdag införs vid den 15:e sjukskrivningsdagen och att sjukpenningen betalas ut på fortsättningsnivå tidigare än . Dessa åtgärder stärker incitamenten för människor som är på väg tillbaka in i arbete att ta steget fullt ut. Återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen är vidare en signal till den enskilde men framför allt till att betrakta sjukskrivning som i normalfallet en tillfällig åtgärd och inte ett varaktigt tillstånd, och att vidta alla åtgärder för att göra det möjligt för den enskilde att återgå till arbete. Vidare bör den tidigare nivån på taket i sjukförsäkringen återställas. Stärkt självbestämmande för äldre Äldre ska ha samma rätt och möjlighet att bestämma över sin vardag som yngre. Därför handlar våra satsningar på äldreområdet om att öka äldres egenmakt. Det handlar om att underlätta för äldre som vill jobba längre, och om att äldre som behöver hjälp i vardagen ska få större makt över den. Åldersgränsen för det förstärkta jobbskatteavdraget ska sänkas. Höjd avdragsrätt för RUT-tjänster samt breddning av avdraget för gruppen äldre ska utredas. Äldre som får del av omsorgstjänster ska få mer att säga till om vad gäller vad de ska äta och hur maten ska tillagas. God och näringsrik mat samt trivsamma måltider är en viktig kvalitetsfråga i äldreomsorgen. Liberalerna har lagt fram förslag för att förbättra ekonomin för pensionärer i ekonomisk utsatthet, genom att höja ersättningsgraden och taket i bostadstillägget. Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta denna grupp över fattigdomsgränsen. I lever vi ensammast i världen. Fyra av tio hushåll i är ensamhushåll, motsvarande 1,7 miljoner människor som lever ensamma. Två av tre personer som är eller äldre bor ensamma. De flesta som lever själva känner sig inte ensamma – de har valt det själva och trivs med det. Men alla gör inte det. Det händer att människor ligger avlidna i sina hem , eftersom ingen saknat dem. Var femte människa som dör på sjukhus dör alldeles ensam. Den ofrivilliga ensamheten är ovärdig och skadlig. Forskning visar att ofrivillig ensamhet är lika farligt för hälsan som rökning och fetma. Vi vill att politiken ska göra mer för att den som vill ska slippa vara ensam. Vården och omsorgen behöver i högre grad organiseras så att ingen ska behöva leva eller dö ensam där. Civilsamhället har en viktig roll när det gäller att bryta ensamhet och bör få goda förutsättningar för detta. Vi kommer att återkomma med finansierade förslag på detta område i den kommande budgeten . I syfte att fler ska välja att stanna kvar längre i arbetslivet införde Alliansen ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget gäller för personer som fyller eller är äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget har, tillsammans med ett förhöjt grundavdrag, utvärderats av IFAU som funnit tydliga sysselsättningseffekter. föreslog 2015 att åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget ska sänkas för att uppmuntra människor att arbeta längre. För människor med låga pensioner lönar det sig inte i tillräcklig omfattning. Liberalerna föreslår därför att åldersgränsen justeras ned med för att även inkludera personer som vid årets ingång är . Det betyder att denna grupp får starkare drivkrafter att förlänga arbetslivet genom att de gynnas skattemässigt. Av samma skäl bör löneskatten för äldre slopas. Åldersgränsen för rätten att stanna kvar i arbetslivet bör höjas till . Tillvaron krymper för den som inte känner trygghet. Att veta att polisen kommer när det verkligen behövs, att känna sig trygg i sitt bostadsområde, att inte känna sig tvungen att avstå från en kvällspromenad – allt detta handlar om frihet i vardagen. Jämfört med många andra länder är ett jämförelsevis tryggt land. Men det gäller inte alla som bor här. Den senaste nationella trygghetsmätningen visar att människors känsla av trygghet har minskat och att det fortfarande finns stora skillnader mellan olika grupper i befolkningen. har identifierat 61 områden i där det finns påtagliga problem med kriminella nätverk, och det finns 23 särskilt utsatta områden där kriminella grupper upprättat parallella maktstrukturer. Polisyrket måste bli mer attraktivt – höj polislönerna Liberalernas mål är att antalet poliser ska vara minst 25 000, och att antalet civilanställda byggs ut i motsvarande takt. Vi är också beredda att tillskjuta de resurser som krävs för att möjliggöra detta och förbättra polisens effektivitet. Regeringen redovisar i vårpropositionen målsättningen att öka antalet polisanställda med 10 000 personer . Sanningen är dock att utvecklingen har gått åt rakt motsatt håll . Antalet poliser har sjunkit, både räknat i absoluta tal och än mer om hänsyn tas till att befolkning har vuxit . Regeringens svar har varit att öka antalet platser på polisutbildningen och öppna nya polishögskolor. Men inte ens de befintliga platserna går att fylla. Ungefär var femte plats på polisutbildningarna står tom. Polisyrket är ett av de viktigaste yrkena i ett fungerande samhälle, och det är av största betydelse att rätt personer söker sig dit. I vår satsning på ett utbyggt polisväsen är därför en central del att göra polisyrket mer attraktivt. Därför öronmärker vi för att redan från nästa budgetår finansiera en generell lönesatsning för landets poliser. Lönesättningen ska även i fortsättningen vara individuell, men Liberalernas satsning motsvarar i genomsnitt i höjd månadslön för en polis, i ett steg. Det behövs en nystart för att svensk polis ska fungera bättre – i hela . Då måste polisyrket bli mer attraktivt och lönerna höjas. Liberalerna är det enda parti som tydligt är berett att finansiera detta genom en riktad lönesatsning som får fullt genomslag ett. Kommunala trygghetsvakter för ökad trygghet Det tar tid att utbilda de 25 000 poliser som behöver. Under en övergångstid ska staten därför öronmärka bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi. Därför tillskjuter vi till ett statsbidrag som ska medfinansiera hälften av totalkostnaden för minst 2 000 helårstjänster som trygghetsvakt. Om kommunerna väljer att prioritera deltidsanställningar, t.ex. för att lägga tyngdpunkt på trygghetsskapande åtgärder under helgkvällar, kan det totala antalet nya tjänster som trygghetsvakt ligga väsentligt högre än så, kanske närmare 5 000–6 000 personer. Ytterligare förstärkningar av rättstryggheten Arbetet för att förebygga och bekämpa terrorism behöver förstärkas ytterligare. Liberalerna vill även återupprätta beredskapspolisen. Beredskapspolisen, som fanns , ska kunna fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. Liberalerna vill skapa en modern beredskapspolis på 5 000 personer, som ska kunna kallas in i fler situationer än förut. Beredskapspolisen ska vara tillgänglig i hela landet och ska stå under befäl av polis när den kallas in i tjänst. Stärkt försvar i en orolig tid hör hemma i Nato Det säkerhetspolitiska läget har försämrats markant. Den ryska militära aktiviteten i ökar. aggression i och olagliga annektering av kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angett för inmarscherna i och skulle likaväl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Vad som skiljer de baltiska länderna från och är att de baltiska länderna är medlemmar i . Regeringen fortsätter att hävda att är alliansfritt. Det som avgör ifall är alliansfritt är inte vad våra regeringsföreträdare säger utan hur vårt agerande uppfattas av andra länder, inte minst . Genom inträde i EU, den svenska solidaritetsförklaringen och våra täta samövningar med Nato står det för varje betraktare klart att i praktiken har valt sida. befinner sig i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland utan försvarsgarantier och utan trovärdig militäralliansfrihet. I valet mellan och får aldrig tveka. Nato består till största delen av liberala demokratier. Grannländer som , och är alla nationer som är medlemmar i och som är några av viktigaste samarbetsländer. Vi behöver samarbeta mer med dessa länder – inte mindre. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna ser det som nödvändigt att ansöker om Natomedlemskap. Det är nödvändigt för att garantera svensk säkerhet och självständighet. Frihet måste försvaras – stärk försvaret kan inte enbart förvänta sig militärt stöd från andra länder. Vi behöver stärka vårt nationella försvar för att avskräcka en eventuell angripare. måste frihet försvaras i en strikt praktisk bemärkelse. Det stod redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Försvarsmaktens överbefälhavare meddelade att Försvarsmakten behöver ytterligare för att svensk stridsförmåga inte ska minska. Anslagen som del av BNP har fortsatt att sjunka under nuvarande regering och är nu av BNP. Genom att parallellt underfinansiera försvaret och befinna sig i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland utan försvarsgarantier gör sig mycket sårbart. Det marginella tillskott som anslås i vårändringsbudgeten är långt ifrån tillräckligt. Liberalerna anslår mer än för åren 2019–2021 till försvaret, vilket är mer än vad regeringen satsar. Ambitionen är att försvarsutgifterna ska nå de av BNP som är den rekommenderade nivån för Natos medlemsländer. Detta budgeterar vi för genom att kontinuerligt tillföra extra till försvaret. Det är nödvändigt att försvaret ges en tydlig ekonomisk bana så att de olika försvarsmyndigheterna kan rustas upp på ett så resurseffektivt sätt som möjligt. Liberalerna avsätter ytterligare till försvaret utöver vad ÖB efterfrågar. Vi föreslår att anslagshöjningen i huvudsak används för att stärka civilförsvaret och kustförsvaret, förbättra anställningsvillkoren och öka antalet värnpliktiga. Det svenska kustförsvaret avvecklades helt av den socialdemokratiska regeringen . Detta var ett misstag. Ett nytt kustförsvar måste sättas upp, med såväl kustrobot som sjömålsartilleri. Kustkorvetterna måste förses med större luftvärnskapacitet. Armén är den försvarsgren som är mest personalkrävande när antalet förband ska ökas. Den återinförda värnplikten måste nu användas för att öka antalet brigader från dagens två planerade brigader, i praktiken en, till fem. Antalet värnpliktiga som kallas in till grundutbildning bör uppgå till 10 000, vilket är en fördubbling. Det kommer att innebära ett rejält men välbehövligt tillskott för svenskt försvar. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera olika sätt måste öka för att möta en ny verklighet. Liberalernas strukturreformer för framtiden Det ska löna sig att jobba, utbilda sig och ta ansvar Sänkt skatt på arbete gör det mer attraktivt att börja jobba, mer attraktivt att jobba mer och mer attraktivt att stanna kvar i arbetslivet upp . När fler kan försörja sig på sitt jobb ökar människors frihet som ekonomin fungerar bättre. Liberalerna lägger i denna motion fram förslag för sänkt skatt på jobb i alla inkomstskikt. Till att börja med ska skatten sänkas för den som går från försörjningsstöd till eget arbete. Detta förslag beskrivs närmare i avsnittet om integration. Vi avvisar regeringens skatterabatt på fackföreningsavgifter, och inför i stället en breddad skattesänkning på alla låga arbetsinkomster. Det gör att skattesänkningen kommer alla till del, även de av löntagarna som inte tillhör någon fackförening. Liberalerna anvisar därför ytterligare för en skattesänkning på låga jobbinkomster, dvs. Genom detta möjliggörs en breddad skattesänkning så att i praktiken alla arbetstagare får en skattesänkning på i snitt runt . Vi föreslår därutöver sänkt marginalskatt för medelinkomsttagare. Jämfört med andra länder har höga marginalskatter på arbete, och dessutom träder de höga marginalskatterna på arbete in mycket tidigt i inkomstskalan. Att statlig skatt börjar tas ut även på relativt måttliga inkomster höjer marginalskatten kraftigt för många kvinnodominerade akademikergrupper och gör att det lönar sig mycket sämre att utbilda sig till dessa yrken. Därför föreslår Liberalerna en kraftfull höjning av brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Ingen med en månadslön ska behöva betala en extra inkomstskatt ovanpå kommunalskatten. Med Liberalernas skatteförslag slipper barnmorskor, psykologer, apotekare och andra yrkesgrupper i välfärdens kärna att bestraffas för sitt karriärval. Liberalerna anvisar för sänkt marginalskatt för medelinkomsttagare. Liberalerna föreslår även att det andra steget i den statliga inkomstskatten, den s.k. värnskatten, avskaffas. Detta är en prioriterad reform eftersom denna extra höga inkomstskatt fungerar som en straffskatt på den som vill utbilda sig ytterligare och jobba mycket. Konkurrensen om specialkompetens hårdnar alltmer. Avskaffad värnskatt skulle underlätta för svenska företag att locka till sig talanger, eftersom skillnaden i skatt på högspecialiserad personal då skulle skilja sig något mindre i jämfört med de länder som konkurrerar med oss om dessa individer. Liberalerna anvisar för avskaffad värnskatt. Den nuvarande regeringen har infört en ytterligare höjning av marginalskatten, ovanpå inkomstskatt och värnskatt, genom en gradvis avtrappning av jobbskatteavdraget på högre inkomster. Sammantaget betyder det att den högsta marginalskatten i genomsnitt ligger på och i vissa kommuner närmar sig . Liberalerna säger nej även till denna extra marginalskatt. Det ska löna sig bättre att spara I Liberalernas ska det alltid löna sig att spara. Såväl den enskildes frihet och trygghet som samhällsekonomins stabilitet gynnas av att hushållen har besparingar som enkelt kan frigöras. Liberalerna vill uppmuntra fler att bygga upp en egen buffert och föreslår att alla svenskar ska kunna spara skattefritt på ett investeringssparkonto. Grön skatteväxling och slopade subventioner Klimathotet är på allvar. Extremt väder påverkar allt liv på jorden. Men det går att göra något, och vi måste agera nu för att ge våra barn en bättre och renare framtid. Liberalerna står för en smart, grön politik som utgår från marknadsekonomi, teknik och utveckling. Vi vill ha mer grön skatteväxling – på riktigt. Vi höjer skatterna rejält på verksamheter som skadar klimatet och miljön, som andra skatter sänks. Vi säger också nej till dyra subventioner, dels för att de är mindre effektiva än skatter, dels för att de är fördelningspolitiskt orättvisa. Vi väljer i stället andra lösningar som är effektivare och mer träffsäkra. Liberalerna höjer miljöskatterna med och avvecklar ineffektiva klimatåtgärder och subventioner motsvarande , samt avvisar bonusar för inköp av bilar på totalt . Detta innebär en sammantagen budgetförstärkning om . På vänstersidan, men tyvärr också i vissa borgerliga partier, finns en övertro på att politiken kan subventionera fram de nya lösningarna. Men vi liberaler vet att politiker är dåliga på att förutse vilken teknik som bär framtiden med sig. Den misslyckade satsningen på etanolbränsle är ett sådant exempel. Därför är det oftast misshushållning med skattepengar att ge subventioner till det som politiker hoppas ska bli miljövänligt. I stället är det mycket bättre att lägga högre skatter på det som vi vet är miljöskadligt. Då får vi effektiva ekonomiska styrmedel som gör att det miljöskadliga gradvis fasas ut. Till detta kommer ytterligare ett argument, nämligen att miljösubventioner är fördelningspolitiskt felaktiga eftersom det största bidraget går till den som har störst köpkraft. Det är helt enkelt inte rimligt att använda skattepengar till att subventionera höginkomsttagarens inköp av en fabriksny elbil. Staten ska inte ge bidrag till välbeställda människors inköp av bilar, cyklar och utombordare. Miljöskatter är fördelningspolitiskt smartare eftersom de riktar sig mot konsumtion. Den som har högre inkomst konsumerar mer, och ska den personen också betala mer skatt för sin miljöpåverkan. Vi vet att förutsättningarna är olika i vårt vidsträckta land. Därför vill vi ha tuffare regler för reseavdrag i storstadsregionerna men generösare regler i de områden där kollektivtrafik inte är samma alternativ. Vi satsar på åtgärder där klimatutsläppen är som högst, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Det behövs också forskning och utveckling t.ex. kring hur industrin minskar sina utsläpp. Utifrån principen om att förorenaren ska betala och vår gröna skatteväxling vill vi höja förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar. Höjt förmånsvärde innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. I stället för systemet med bonus–malus, som innebär att skattemedel går till bidrag till privatinköp av bilar, föreslår vi en omvänd miljöbilsbonus. Den som köper en ny bil som drivs av fossila bränslen ska betala mer i skatt än den som köper en ny elbil. Liberalerna föreslår att en dubbdäcksavgift införs för att minska skadliga utsläpp av partiklar. Även miljözoner behövs för att i vissa städer få ned hälsofarliga utsläpp. Kommunerna måste därför kunna införa miljözoner, men vi är kritiska till regeringens förslag. I stället för en detaljerad statlig reglering måste beslut om miljözoner med avgifter för fossildrivna fordon kunna fattas på lokal nivå. från understryker vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Därför vill Liberalerna ta bort nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet liksom inom jordbruket. Flyget ska liksom andra transportslag stå för sina klimatkostnader. ska driva på för en europeisk flygskatt. Biodrivmedel bör användas där det gör mest nytta, t.ex. inom flyg. Flyget bör omfattas av ett reduktionspliktssystem, och vi vill prova differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används. För att stärka konsumentmakten vill vi införa en obligatorisk klimatdeklaration i reklam och vid bokning av flygresor. Därmed ser vi andra vägar och lösningar än regeringens flygskatt som slår mot svensk konkurrenskraft och har begränsad klimatnytta. Även jordbruket måste stå för sina miljö- och klimatkostnader. Användningen av handelsgödsel behöver minska och en del i detta är att införa en ny läckageskatt för jordbruket.