ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022600 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera det kommunala kostnadsutjämningssystemet på så sätt att prestationskrav införs för kommuner som är mottagare av kostnadsutjämningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera det kommunala utjämningssystemet på så sätt att hänsyn tas till kostnader för tillväxt och tillkännager detta för regeringen. Den kommunala utjämningen som sker mellan kommuner i motiveras genom att alla medborgare ska få samma service, oavsett var de bor. Att omfördela till glesbygdskommuner med höga kostnader och ett litet befolkningsunderlag, dvs. faktorer som kommunen inte kan styra över, är motiverat för att få en levande landsbygd dit människor kan tänka sig att flytta. Både i dagens kostnadsutjämningssystem, och det förslag till nytt system som presenterades[1], kompenseras det dock även för faktorer som kommuner kan styra över. När en kommun vidtar förbättringar på så sätt att t.ex. fler kommer i arbete i kommunen så ska inte detta leda till sänkt kostnadsutjämning. När sådana påverkansbara faktorer är en del av parametrarna som bestämmer hur stort bidraget för kostnadsutjämning ska vara, riskerar detta leda till att kommuner inte vidtar de nödvändiga åtgärder som krävs för att fler t.ex. ska gå från försörjningsstöd till arbete. Det ska inte straffa sig för en kommun att påverka t.ex. socioekonomi bland kommunens invånare. Förslaget till nytt system har förvisso tagit bort den parameter som syftade till att kompensera kommunerna för den andel av befolkningen som uppbar försörjningsstöd, men den parametern har istället ersatts av andra parametrar såsom andel barn och ungdomar som lever i ekonomiskt utsatta hushåll. Detta kan innebära negativa kommunalekonomiska incitament för att få ner antalet personer med långvarigt ekonomiskt bistånd. I de fall bidrag utges för sådana påverkansbara parametrar bör bidraget i vart fall förenas med villkor på reformer och förändringar. Därtill tar det nya förslaget till kommunalt kostnadsutjämningssystem inte hänsyn till de kostnader som uppstår för tillväxtkommuner. Eftersom kostnader för investeringar såsom nya skolor eller annan service i kommunen inte är en parameter i systemet bidrar detta till att tillväxtkommuner kan behöva avstå nödvändiga investeringar för att möta den inflyttning som sker till kommunen. Den genomsnittliga servicen gentemot medborgarna blir då sämre. Att inte ha med tillväxt som en parameter blir därmed kontraproduktivt, eftersom strävan måste vara att hålla en så hög service till samtliga landets invånare som möjligt. Noria Manouchi (M) [1] SOU 2018:74, Lite mer lika, Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting.
mot · H6022601 · 2018-11-30 00:00:00 — Staten och kommunerna bör redovisa underlag för avgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommuner och stat skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommuner och stat skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser och tillkännager detta för regeringen. När kommun eller stat tar ut en avgift ska dess storlek vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir och benämns skatter som avgifter och vice versa. Enligt en studie från är det inte heller alltid som avgiften överhuvudtaget kopplas till en motprestation som blir av. Detta är särskilt vanligt vid olika typer av tillsynsavgifter. Avgiften betalas , men tillsyn sker exempelvis bara vart tredje. För att veta om en avgift är felaktig behöver det bli tydligt när den är kopplad till en motprestation och till vilken. Detta redovisas inte , vilket gör att fusk inte går att syna. Eftersom att avgiftens storlek enligt lag inte heller får överstiga kostnaden för motprestationen, vid de som benämns som frivilliga avgifter, är det extra viktigt att detta sker. Till exempel är den högsta rörliga avgiften för alkoholtillsyn högre än den lägsta avgiften. De stora skillnaderna kan leda till snedvriden konkurrens. Om en avgift bara täcker en minoritet av kostnaderna påverkar detta också vad tjänsten/motprestationen kallas. Det klassiska exemplet är arbetsgivaravgifterna som inte enbart är avgifter i sig, utan även består av ett skatteinslag. Dessutom finansierar arbetsgivaravgifterna de ”försäkringar” de är kopplade till enbart till en väldigt liten del. Avgifter och skatter är lika på så sätt att båda ibland är tvingande, direkt eller indirekt, samt att det i båda fallen handlar om ett ekonomiskt ingrepp hos den enskilda eller juridiska personen. Därför är det viktigt att även avgifter hanteras transparent. Stat och kommun borde tvingas redovisa hur de beräknat den avgiftsnivå som används samt redovisa sambandet mellan den avgift som betalas och den motprestation som medborgaren eller företaget får. Med dessa två förslag blir system inte bara transparenta utan även självreglerande, då avgifter som överstiger kostnaden för tjänsten antingen behöver sänkas, tas bort eller omvandlas till skatt.
mot · H6022603 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjliga åtgärder mot utbyggnad av vindkraft i fjällmiljöer och tillkännager detta för regeringen. Allt fler vindkraftparker byggs i miljöer med högt natur- och kulturvärde. Detta påverkar områdena negativt på många olika plan, utvecklingsmöjligheterna minskar, liksom även attraktionskraften. Gällande fjällområdena finns ytterligare aspekter att ta hänsyn till. Samernas renbetesmarker störs, turismen riskerar minska, den regionala utvecklingen stannar av och det enorma värdet av vårt natur- och kulturarv förstörs. Att kalla byggande av industrianläggningar i de få delarna av orörd natur vi har kvar för miljövänligt är helt obefogat och ger en felaktig bild av de faktiska negativa effekter på miljön som följer. Att bygga en vindpark mitt i ett storslaget och vidsträckt landskap med orörd vildmark är inte på något sätt försvarbart då det påverkar många människor . Landskapsbilden går från orörd och storslagen fjällmiljö till industripark. Den storslagna naturen, utsikten, tystnaden och orördheten upphör att existera. Dessutom får hela kartan för områdets fjällturism ritas om. Vindkraftens produktion beror helt på en så osäker och instabil företeelse som vindens styrka, vilket kräver ytterligare en elkraftkälla när det inte blåser tillräckligt. Vindkraften som elkraftkälla är därmed helt opålitlig och de störningar den medför gör den inte motiverad på något plan. Med anledning av ovanstående är det av stor vikt att se över hur utbyggnaden av vindkraft i miljöer med högt natur- och kulturvärde kan motverkas med hänsyn till vår natur och miljö.
mot · H6022604 · 2018-11-30 00:00:00 — Stärk medborgarnas ställning gentemot it-jättarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att medborgarna får en starkare ställning gentemot it-jättarna, och detta tillkännager för regeringen. När jag som studerande läste bok, 1984, uppfattade jag den som ett spännande framtidsscenario utan särdeles stor realism. kan jag konstatera att författaren har fått både rätt och fel. Hans oro för den starka staten som kontrollerar alla människor har vi sluppit så till vida att antalet diktaturer och totalitära regimer har minskat i världen men istället har det vuxit fram internationella företag som i praktiken har mer kontroll över medborgarna än vad medborgarna själva inser. Många avtal är konstruerade på ett sådant sätt att den enskilde i praktiken avsäger sig rätten till den egna texten, bilden, låten m.m. när man delar den på nätet. Detta kan man förhindra genom att tacka nej till att vara med i de enskilda företagens nätverk. Problemet är bara att nätverken är en så integrerad del av vardagslivet att det i praktiken är svårt att vara utan dessa digitala gemenskaper. Utöver att företagen har en så dominerande ställning att man till viss del kan jämföra dem med en form av social infrastruktur som underlättar vardagslivet, utgör de organisationer som samlar in stora mängder av information avseende den enskildes liv. Hade enskilda stater samlat in lika mycket information som exempelvis FB gör hade det omgärdats av lagar och regleringar men när det sker i bolagsform så är det en enskild relation mellan den enskilde och företaget. Det är svårt att se hur den enskilde skall kunna hantera detta på ett bra sätt. Enligt subsidiaritetsprincipen skall beslut fattas på lägsta möjliga effektiva nivå. Det är därför nödvändigt att se över vad som kan göras för att stärka den enskildes integritet på nätet. Inom mediabranschen finns exempelvis ansvariga utgivare som tar ansvar för vad som publiceras i en tidning men inom nätet kan mobbning, sexuella övergrepp och hot existera utan att någon inom företagen egentligen äger det faktiska ansvaret. bör agera inom EU för att stärka den enskildes rättigheter gentemot de multinationella företagen som drar nytta av den enskildes behov av digital infrastruktur. Detta görs bäst genom en lagstiftning som hindrar multinationella företag från att skapa avtal som kränker den enskildes integritet. Vi bör därför arbeta inom EU för att skapa en gemensam lagstiftning som skyddar den enskilde gentemot de digitala jättarnas utnyttjande av den enskilde.
mot · H6022607 · 2018-11-30 00:00:00 — Rätt till ersättning vid avspärrning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för anhöriga till brottsoffer att få ersättning på grund av avspärrningar eller andra tvångsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Avspärrning är en tvångsåtgärd som görs av polis och åklagare vid exempelvis mord. Frågan om ersättning på grund av avspärrningar eller andra tvångsåtgärder har förekommit . Fall har förekommit där brottet begåtts i mordoffrets bostad och bostaden spärras av under mordutredningen. Under utredningen står familjen för de löpande kostnaderna för drift av hus som fastighetsavgift, hemförsäkring, eluppvärmning, vatten och avlopp. Exempelvis har det förekommit fall där familjer uppgett att de betalat nära innan de får full tillgång till huset, utgifter som inte täcks av någon försäkring. Om man som brottsoffer inte godtar Justitiekanslerns beslut, kan man väcka talan mot staten. Nackdelarna med detta är att den som förlorar kan få stå för rättegångskostnaderna. Staten är beroende av att människor ställer upp mot kriminalitet. Det ligger i statens intresse att skydda brottsoffren – annars riskeras statens förtroende att urholkas.
mot · H6022608 · 2018-11-30 00:00:00 — Fler kvinnliga politiker i riksdagskonsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra porträtt och annan konst på kvinnliga politiker till fler delar av och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. /86 lades en motion från fem ledamöter från fem olika partier angående att kvinnliga tidigare ledamöter skulle uppmärksammas, genom att porträtt av dem synliggörs bland konsten som finns i . Motionen resulterade i ”Kvinnorummet” som finns i ett av övergångsrummen i östra. Kvinnorna fick ett eget rum där det bland annat finns porträtt på kvinnliga tidigare riksdagsledamöter. Det är viktigt att påminna om den jämställdhetsresa som riksdag gått igenom till där vi befinner oss i ett av världens mest jämställda parlament. Innehållet i motionen argumenterar inte för ett särskilt rum utan istället för att kvinnliga tidigare ledamöter skulle få plats bland konsten i . har ett av världens mest jämställda parlament och kvinnor har en naturlig plats i det politiska livet. Mot den bakgrunden vore det rimligt att kvinnor uppmärksammas i konst på samma villkor som männen. Det är också dags att andemeningen i motionen /86 uppfylls: att tidigare kvinnliga ledamöter, men också från mer modern tid, ska få en mer framträdande roll i konst. Både i såväl placering som antal. De porträtt på kvinnor som finns i så kallade kvinnorum bör kunna spridas till andra delar av . Det är föremål som förtjänar att visas i flera av . Porträtten bör inte vara hänvisade till ett särskilt rum utan synliggöras på fler ställen innanför väggar. kan detta leda till att det så kallade kvinnorummet eventuellt kan komma att avvecklas i sin nuvarande form, men detta måste ställas mot att fler kan ta del av de porträtt som finns, på fler platser . Fördela ut de porträtt som finns i kvinnorummet och fortsätt att lyfta fram kvinnliga politiska företrädare i konst. I en jämställd riksdag bör kvinnors politiska gärning lyftas fram på samma sätt som männens, också i konst och porträtt.
mot · H6022609 · 2018-11-30 00:00:00 — Låt lärosätena äga sina fastigheter och sälj Akademiska Hus ställer sig bakom det som anförs i motionen om det önskvärda i att möjliggöra för universitet och högskolor att äga fastigheter samt att se över möjligheterna att sälja bolaget i delar och tillkännager detta för regeringen. Svenska statens bolag äger en betydande mängd fastigheter som primärt nyttjas av statens universitet och högskolor. Detta är en konstruktion som uppstått till följd av att universiteten och högskolorna inte kan äga sina egna fastigheter. Universitet och högskolor ska förvisso fokusera på sitt kärnuppdrag, men att äga de fastigheter man bedriver sin verksamhet i möjliggör för både långsiktighet, ansvarstagande för fastigheterna och en ekonomisk stabilitet . Den avgångna regeringen har därutöver använt Akademiska Hus som en budgetregulator, då man höjt avkastningskraven och därmed höjt kostnaderna för universitet och högskolor. Således har man kunnat stärka statskassan genom att dra ner på resurser till utbildning utan att behöva stå för det offentligt. Regelverket bör ändras för att möjliggöra för universitet och högskolor att äga sina egna fastigheter. Således försvinner även behovet av bolaget , som då bör säljas i delar.
mot · H602261 · 2018-11-08 00:00:00 — Alternativ sträckning av genom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en alternativ sträckning för nya E22 genom och tillkännager detta för regeringen. riksdag har antagit en livsmedelsstrategi, där en central punkt är att vårt land ska bli mer självförsörjande på livsmedel. Trots att antagit livsmedelsstrategin så planerar att leda en ny sträckning av i , över den bästa åkermarken i hela regionen. kommer att beröras av detta vägprojekt. I detta aktuella fall finns alternativet att istället bygga vägen över skogsmark. Det skulle innebära en förlängning med , som en trafikplats skulle kunna sparas in.
mot · H6022610 · 2018-11-30 00:00:00 — [3] 14 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. [4] 67 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110). [5] 35 kap. 8–10 § socialförsäkringsbalken (2010:110).
mot · H6022613 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. har kommit långt, jämfört med andra länder, när det gäller att möjliggöra för barn att växa upp med goda materiella förutsättningar samt när det gäller att underlätta för människor att kombinera karriär och företagande med familjebildning. Men mycket mer finns att göra. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 12 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 2 förslag till anslag till 2021 uttryckt för utgiftsområde 12 som differens gentemot regeringens förslag förslag om att avskaffa nedsättningen av vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet samt avskaffa den särskilda löneskatten för äldre får indirekta följdeffekter på anslagen för vissa transfereringssystem. Anslag 1:2 Föräldraförsäkring föreslås därför öka med 2019 och beräknas öka med 2020 och 2021.
mot · H6022614 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. För är det en självklarhet att det ska vara tryggt att bli äldre i . Såväl vård som trygghetssystem ska garantera en värdig livssituation för våra äldre. I takt med att vi blir allt friskare är det också naturligt att fler vill och kan arbeta längre upp i åldrarna. Detta är en förutsättning för att kunna garantera rimliga pensionsnivåer. föreslår därför ett antal reformer, däribland ett förstärkt jobbskatteavdrag för äldre och ett borttagande av den särskilda löneskatten för äldre, ämnade att öka möjligheten för de som vill och kan arbeta längre. finns det en stor grupp äldre som kan arbeta, men som bidragit till att bygga starkt. Det är av största vikt att denna grupp pensionärer garanteras en värdig ålderdom. är det en för stor andel av denna grupp som lever i ekonomisk utsatthet. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 11 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 2 förslag till anslag till 2021 för utgiftsområde 11 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag –600,0 –600,0 –700,0 Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension föreslås minska med 2019, samt beräknas minska med 2020 och 2021, till följd av förslag om avskaffa flyktingundantaget i garantipensionen. Av samma anledning beräknas anslag 1:2 Äldreförsörjningsstöd öka med 2019 samt beräknas öka med 2020 och 2021.
mot · H6022615 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. strävar efter trygghetssystem som dels ger människor den trygghet de behöver i tider av sjukdom och liknande och dels innehåller stöd och drivkrafter för att de som kan ska hjälpas tillbaka till arbetsmarknaden. Att minska sjukskrivningarna är viktigt för såväl den enskilde som för samhället. föreslår därför ett antal reformer i syfte att öka människors möjligheter och drivkrafter att komma i arbete. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 10 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Tabell 2 förslag till anslag till 2021 för utgiftsområde 10 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. –184,0 –180,0 –180,0 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. –400,0 –400,0 –400,0 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. föreslås minska med 2019, och beräknas minska med motsvarande 2020 och 2021, till följd av förslag om en reformerad arbetslöshetsförsäkring. förslag om att avskaffa nedsättningen av vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet samt avskaffa den särskilda löneskatten för äldre får indirekta följdeffekter på anslagen för vissa transfereringssystem. Anslag 1:1 föreslås därför öka med 2019 och beräknas öka med 2020 och 2021. Anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. föreslås minska med 2019, samt beräknas minska med motsvarande 2020 och 2021, till följd av förslag om att avskaffa flyktingundantaget i sjuk- och aktivitetsersättningen.
mot · H6022616 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. strävar efter en vård och omsorg som finns tillgänglig för alla och som utgår från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska som sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. Grunden för att kunna öka välfärdssatsningarna i är dels att resurserna används ännu bättre och dels att tillväxt och sysselsättningen ökar, vilket i sin tur ökar skatteintäkterna. Under alliansregeringen ledde ökad sysselsättning till att medlen till välfärden ökade kraftfullt, trots en långvarig internationell kris. Under utgiftsområde 9 finns ett antal riktade satsningar på vård. Några av anser ska utgå framöver. anser generellt att riktade statsbidrag bör minska till förmån för generella statsbidrag. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 9 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg Tabell 2 förslag till anslag till 2021 för utgiftsområde 9 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av satsning på ökad tillgänglighet inom barn- och ungdomspsykiatrin. Per Lodenius (C)