ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022197 · 2018-11-29 00:00:00 — En rättvisare finansiering av fornminnesutgrävningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en mer rättvis och solidarisk finansiering av fornminnesutgrävningar och tillkännager detta för regeringen. Fornlämningar är en del av vårt kulturarv och utgör spår efter äldre mänsklig verksamhet. Fornlämningar ger oss möjligheten att uppleva och förstå hur samhället vuxit fram. Det är därför angeläget att skydda och vårda kulturmiljön, vilket regleras i kulturmiljölagen (SFS 1988:950). Enligt lagen är det förbjudet att förändra, ta bort, skada eller täcka över en fornlämning men i vissa fall kan ge tillstånd till ingrepp. Den som utför ett arbete ska se till att skador på kulturmiljön undviks eller begränsas. En fastighet med fornlämningar innebär restriktioner för om och hur du kan bygga, bygga till, placera komplementbyggnader eller göra andra markingrepp. uppmanar att ”vid markexploateringar ska fornlämningar i möjligaste mån undvikas, men om behovet att ta bort en fornlämning överstiger intresset av att bevara den, t ex vid ett vägbygge eller i samband med att nya bostäder ska uppföras, kan ge tillstånd till att fornlämningen tas bort. Som villkor kräver en arkeologisk undersökning.” Att principen om betalningsansvar för den arkeologiska undersökningen faller på exploatören är en god princip, dock kan kostnaderna också bli stora om fynden är svårbestämda och omfattande. Det kan exempelvis bli en stor betalningsbörda för enskilda kommuner (ofta landsbygdskommuner) som är fornlämningstäta och som är i behov av att bygga nya äldreboenden, bostäder eller skolor. I vissa delar av landet där efterfrågan och pris är höga kan en fornlämningsutgrävning betraktas som en mindre fördyring. I andra delar av landet kan den kostnadsmässiga pålaga en utgrävning medför innebära att projekt blir ekonomiskt oförsvarliga. För att stötta både samhällets tillväxt och utveckling samt bevarandet av fornminnen finns anledning att utreda om finansieringssystemet bör ses över.
mot · H6022198 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för statligt bidrag till och tillkännager detta för regeringen. är en av världens bäst bevarade historiska gruvmiljöer och genom tiderna viktigaste silvergruva. Gruvans storhetstid var under regeringstid och kallades då ”Skattkammare”. 1908 upphörde den huvudsakliga silverbrytningen efter att varit en stor tillgång för och ofta kallats ”Riksens främsta Clenodium”. är en kulturhistorisk klenod av nationellt intresse. Gruvområdet och dess byggnader kulturminnesförklarades av i . Som besökare kan man lära sig mycket om gruvdrift . Besökarna kan vandra i gruvorter som bär prägel av den gamla tillmakningsmetoden, d.v.s. att gruvarbetarna eldade mot bergväggen för att därefter bryta loss malmen med enkla verktyg. Besökaren kan färdas med hiss under jorden eller gå gruvarbetarnas gamla nedstigningsväg och under ledning av kunniga gruvguider få kunskap om gruvarbetet som en betydelsefull del av svensk industrihistoria. Inom gruvområdet ovan jord finns ett trettiotal byggnader med koppling till gruvdriften. Lillgruvan förklarar pedagogiskt gammal gruvteknik för barnen. Drygt 80 000 besöker gruvområdet varav 36 000 besökare gör nedstigning i gruvan. Förutom intäkter från visningsverksamheten får ett årligt kommunalt bidrag och ett mindre bidrag genom . Inga statliga bidrag utgår. Kostnaderna för att förvalta gruvan, gruvområdet och de kulturhistoriska byggnaderna är dock omfattande. Det borde vara ett nationellt intresse att slå vakt om och utveckla genom dess kulturhistoriska och industrihistoriska betydelse. Mot den bakgrunden vore det önskvärt att även ett statligt bidrag kunde utgå, för att bevara detta kulturhistoriska arv.
mot · H6022199 · 2018-11-29 00:00:00 — Alla barns rätt till idrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka alla barns tillgång till idrott och tillkännager detta för regeringen. Barns idrottsutövande ska präglas av lust och glädje. Att få utöva idrott, att träna, tävla och röra på sig, får oss att må bra det gäller för barn, unga och vuxna. Att komma nära idrott, att få pröva på, att lägga grund för goda vanor, det borde få komma alla barn till del. Alla barn och unga borde få möjlighet att pröva på och få utöva idrott, oavsett föräldrarnas inkomst, avsett funktionsvariation, oavsett om man är flicka eller pojke. Tyvärr ser det inte ut så . För att kunna delta ställs ibland allt för höga krav om att barnens föräldrar ska ställa upp som ledare eller på annat sätt vara aktiv i idrottsföreningen. Ständigt finns diskussionen om att alla ska få vara med eller om bara de bästa ska plockas ut. Detta trots att vi vet att alla tjänar på att alla får vara med. Det är så vi bygger folkhälsa och idrottsglädje och hittar våra idrottsstjärnor. Det finns ekonomiska hinder i form av avgifter och material som omöjliggör deltagande för barn vars föräldrar har låg inkomst. Det finns också brister i tillgänglighet som gör att barn med funktionsvariation utestängs från delta i olika idrotter eller vara åskådare vid idrottsevenemang. Detta är inte rimligt. För att alla barn ska kunna känna sig välkomna måste också idrotten måste vara fri från fördomar och diskriminering. För att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att pröva på och få utöva idrott bör det säkerställas att hinder på grund av funktionsvariation, ekonomiska eller sociala faktorer successivt jobbas bort. Detta bör tillkännage som sin mening.
mot · H6022200 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge i uppdrag att stärka incitamenten för fossilfri sjöfart och tillkännager detta för regeringen. FN:s klimatpanel offentliggjorde specialrapporten om uppvärmning. Skillnaderna i konsekvenser global uppvärmning jämfört med visar på angelägenheten i att alla delar av samhället gör sitt yttersta för att reducera utsläpp. Det råder stor enighet om att sjöfarten är en del av lösningen på klimatproblem, och att vi måste genomföra en överflyttning av transporter från väg till sjöss. Miljövinsten är stor och ger effekt relativt omgående. av landets export och import transporteras till sjöss, vilket gör sjöfarten till det viktigaste trafikslaget för utrikeshandeln. För vissa varor är sjötransporten det enda möjliga trafikslaget. I den maritima strategin slås fast att de maritima näringarna ska vara konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara och bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Regeringen lyfter fram det faktum att en överföring av gods från land till sjöss bidrar till att minska såväl den samlade miljöbelastningen från transportsektorn som trängselproblematiken på land. Det betyder dock inte att sjöfart är utan miljöpåverkan. Val av bränsle påverkar både klimatet och havsmiljön. Fartyg orsakar i olika grad buller, påverkan på havsmiljön, stranderosion med mera. I Trafikanalys rapport 2018:8, om uppföljningen av de transportpolitiska målen, hävdas att det inte finns någon tendens till överflyttning av godstransporter mot de mer energieffektiva trafikslagen sjöfart eller järnväg. Detta trots att arbetet med persontransportarbetet med bantrafik ökat något . Trafikanalys påpekar även att ”det mesta tyder på att transporternas påverkan på naturmiljön inte utvecklats på något avgörande sätt sedan målen antogs, det vill säga /09”. Angelägenheten i att stärka incitamenten för sjöfarten att ställa om till fossilfritt bränsle är således både stor och brådskande. När bostadsbyggandet i våra kommuner kommer närmare hamn- och vattenmiljöer kommer också sjöfartens miljöpåverkan allt närmare människan. Det gör att sjöfarten också blir en tydligare aktör i våra stadsbildningar. bör därför få ett tydligare uppdrag att medverka till att alla ansträngningar för ökad hållbarhet i branschen bör löna sig. Kritiken mot farledsavgifter är att dessa inte synkroniserar med statens övergripande strategi om att minska fossilberoende transporter till förmån för de fossilfria. En miljöstyrning med större tyngd mot allvarligare miljöpåverkan, som exempelvis utsläpp av kväveoxider, ger större miljöincitament till rederier vilket i sin tur ökar förutsättningarna till bättre miljöeffekt. Regeringen har varit tydlig med att fossilberoendet i transportsektorn måste brytas. De ekonomiska styrmedlen bör därmed utformas för att stödja en sådan utveckling, vilket även tydliggörs i den nationella godsstrategin.
mot · H6022201 · 2018-11-29 00:00:00 — Förbättringar kring SGI i ett livslångt lärande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket för sjukpenning bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Arbetstagarna på den svenska arbetsmarknaden måste och kommer ännu mer att behöva byta yrke och skolas om till helt nya branscher. Därför kan man säga att det livslånga lärandet är ett naturligt inslag på dagens och framtidens arbetsmarknad. En arbetsmarknad med ett större inslag av livslångt lärande kräver förbättringar i systemet kring sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Det har gjorts små framsteg, men det finns nödvändiga förbättringar att genomföra för att anpassa SGI till de omständligheter som råder på den svenska arbetsmarknaden. De studenter som arbetade före studierna i en sådan utsträckning att de hade rätt till SGI, kan ha sin SGI vilande . Förutsättningen är att studierna finansieras med studiemedel, eller att studenten är tjänstledig och studerar inom sitt eget yrkesområde. Vilande SGI innebär att SGI och eventuell årsarbetstid hålls vilande för att sedan kunna aktiveras när studierna är avslutade. Det krävs alltså att studierna avbryts helt för att studenten ska kunna få sjukpenning beräknad på de inkomster den hade innan studierna påbörjades. Karenstiden, som i en del fall är , är inte anpassad till det samhälle vi lever i. Dagens system är omodernt. Framför allt slår det hårt mot alla vuxenstuderande med familjer. Det är viktigt att fler arbetstagare ges möjlighet till att satsa på utbildning och kompetensutveckling i ett livslångt lärande. Därför måste vi ha ett system som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom eller i andra liknande situationer. Om vi vill att fler vuxna människor ska våga satsa på utbildning, måste regelverket för sjukpenning ses över en gång till.
mot · H6022202 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. En av de stora utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att matcha rätt kompetens bland arbetstagare med efterfrågan från arbetsgivare. Trots att arbetslösheten har gått ner så finns det fortfarande 100 000 jobb som inte går att tillsätta på grund av brist på rätt kompetens. Utbildning är nyckeln till att dessa jobb blir tillsatta. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad där ungdomarna kan välja den utbildning som de tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Men när dessa utbildningar marknadsförs är det inte utsikterna till arbete som används för att locka elever, utan tillgång till bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Att ungdomar väljer en utbildning som engagerar och intresserar dem är bra. Att trivas med sin sysselsättning gör det lättare att klara av utbildningen. Men det behövs en tydligare koppling mellan arbetsmarknadens behov och mängden platser som erbjuds på varje utbildning. Gymnasieutbildningar är en samhällsinvestering för framtiden. Investeringen ska vara positiv både för individen och för samhället. saknas det tydlig styrning av i vilken omfattning gymnasieutbildningar erbjuds. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas av arbetsgivare riskerar ungdomar att inte få fotfäste på arbetsmarknaden. Kopplingen mellan arbetsmarknadens behov och utbudet på utbildningar måste därför bli starkare, utan att elevernas möjlighet att välja en intressant utbildning försvinner. Kompetensmatchningen är ett växande problem på svensk arbetsmarknad. Det finns ett behov av att göra det enklare för människor att utbilda sig efter arbetsmarknadens behov. Det är viktigt att styra gymnasieutbildningarna så att både ungdomar och samhället har större nytta av den skattefinansierade utbildning som ges. Men det är också viktigt att arbetsmarknadsanpassad utbildning inte förhindrar vidare utbildning senare i livet. För kommande generationer kommer det livslånga lärandet att spela en avgörande roll. Därför är det angeläget att varje utbildning ger eleven möjlighet att fortsätta sina studier senare i livet. Regeringen bör överväga att se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden, utan att skapa arbetstagare som saknar behörighet till vidare utbildning senare i livet.
mot · H6022203 · 2018-11-29 00:00:00 — Rehabilitering för återvändande soldater ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rehabiliteringen för soldater så att den är kontinuerligt anpassad till försvarets nya utmaningar och tillkännager detta för regeringen. Svenska soldater deltar i flera internationella insatser . Det är bra, då Försvarsmaktens deltagande i fredsbevarande insatser är en del av det arbete som gör till ett respekterat land internationellt. De svenska kvinnor och män som via Försvarsmakten deltar på uppdrag av FN och andra aktörer i väpnade konflikter runt om i världen utför ett hedervärt arbete. Just för dessa kvinnor och män är det därför viktigt att de får tillgång till rätt rehabilitering utifrån deras upplevelser och erfarenheter vid hemkomsten från utlandstjänstgöring. Vilka förbättringar som kan göras för att göra omställningen enklare tillbaka in i samhället igen måste kontinuerligt ses över. Till exempel: de soldater som deltog i FN:s insatser på och de som deltog vid insatserna i mötte helt olika utmaningar – både jämfört med varandra och jämfört med vad soldater möter . Därför följer det att även rehabiliteringen bör anpassas kontinuerligt utifrån den verklighet som den enskilda soldaten upplever. Det är angeläget att Försvarsmaktens rehabilitering för soldater kontinuerligt anpassas för att hantera de utmaningar som en soldat i en modern konflikt står inför på bästa sätt.
mot · H6022204 · 2018-11-29 00:00:00 — Öresundsmetro – en nationell angelägenhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för Öresundsmetron som en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. Den har betytt mycket för utvecklingen av de södra delarna av , med som centrum. Arbetspendlingsmöjligheterna ökade över och 2016 var det cirka 13 800 personer som pendlade över . 2016 uppskattades det dagliga tågresandet vara runt 30 000 personer. Analyserna av den framtida utvecklingen i regionen visar att bron kommer att behöva avlastas med fler förbindelser över eftersom resandet och godstrafiken förväntas öka mer än dess kapacitet. förväntas det ske 45 000–60 000 kollektivtrafikresor över , som godsflödena förväntas öka på grund av den nya Fehmarn mellan och , när den kommer igång . Planeringen för Öresundmetron pågår som det även finns andra förslag på förbindelser mellan och . En förstudie kring –Helsingör-förbindelsen startade och förväntas bli klar . Med Öresundsmetron kan dagens 1,3 miljoner öka till 2,3 miljoner människor som kan nå en arbetsplats . En snabb förbindelse, som går från till , kan skapa en arbetsmarknadsmetropol i norra delen av som kan dra till sig näringslivsinvesteringar och talanger från hela världen. Tanken är att Öresundsmetron ska byggas som en tunnel under sundet och finansieringen ska bestå av biljettintäkter, EU-finansiering och statliga medel från båda länderna. Tågresan över bron, som tar till , ska med metron ta . bildades det nya partnerskapet Öresundsmetro Executive. Förutom företrädare från de politiska styrena samlar rådet även aktörer från näringslivet och två universitet för att stärka planerna för en Öresundsmetro. Arbetet för en Öresundsmetro har redan gått igenom tre utredningsfaser, samtliga delfinansierade av EU. Projektet är kopplat till utbyggnaden av metro, vars nästa etapp börjar planeras , och som innebär att det byggs en linje från till varifrån Öresundsmetron skulle ta sin början. Detta gör Öresundsmetron angelägen att få upp på nationell nivå även om själva förbindelsen inte förväntas kunna bli klar . Det tar alltid att planera för infrastruktursatsningar. Om vi inte agerar kan det bli för sent för ett klokt beslut i dessa viktiga frågor.
mot · H6022205 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att påskynda arbetet med att öka spårkapaciteten på Västra stambanan och tillkännager detta för regeringen. Kapacitetsutnyttjandet på Västra stambanan har varit mycket högt och en utökning av trafiken är inte möjlig utan stora kvalitetsförsämringar för befintlig trafik. Störst är belastningen på sträckan –. 2015 genomförde en åtgärdsvalsstudie för Västra stambanan genom . Där drogs slutsatsen att ett nytt dubbelspår mellan och bör byggas för att nå de långsiktiga transportmålen. I den infrastrukturplan som lagts fast för perioden –2029 fick uppdraget att återkomma med en bristanalys vad gäller Västra stambanan för kommande planperiod eller vid planrevidering. Det finns få järnvägssträckor i landet som är så analyserade och utredda som Västra stambanan. Därav borde framtagandet av en bristanalys kunna påskyndas. Möjliggör en kraftig ökning Ett nytt dubbelspår –skulle möjliggöra en kraftig utökning av tågtrafiken samt skapa ett mer robust järnvägssystem med förbättrad punktlighet. En sådan förstärkning av Västra stambanan skulle avsevärt förbättra pendlingsmöjligheterna längs Västra stambanan, vilket förväntas skapa underlag för ökad tillväxt och bostadsbyggande i kommunerna längs järnvägen, särskilt i nära anslutning till stationerna. Högre turtäthet och kortare restider med tåg bidrar även till ökad regionförstoring och en bättre koppling mellan de nuvarande arbetsmarknadsregionerna i . Ett nytt dubbelspår –skulle möjliggöra en betydande ökning av godstrafiken på Västra stambanan, både i hög- och lågtrafik. Västra stambanans nationella betydelse kan inte överdrivas. är detta ett nyckelstråk för gods- och persontransporter. Kapaciteten på Västra stambanan har slagit i taket. Banan utnyttjas till bristningsgränsen med såväl gods-, regional-, snabb- som pendeltåg. Vi kan se hur nödvändiga underhållsarbeten fått stora konsekvenser för främst den regionala trafiken men också för fjärrlinjerna. är det ingen som räknar med att komma eftersom det i stort sett är nya problem med framkomlighet. Den upprustning av Västra stambanan som just nu genomförs är nödvändig. Stora insatser har gjorts, görs och planeras, inte minst i , med såväl kontaktlednings- som räls- och spårbyte. Investeringar görs även i omloppsnära uppställningsspår. Detta är positivt och ska förhoppningsvis öka banans tillförlitlighet vad det gäller framkomlighet. Men sträckan –är flaskhalsen i systemet. Behovet av utökad kapacitet kan uppnås genom fortsatt utbyggnad till fyra spår på Västra stambanan. Lösningen måste utformas på ett sätt som är bäst såväl för regionen som för hela järnvägssystemet. Sträckan –har största prioritet såväl vad det gäller person- som godstransporter. De globala miljöhoten sätter ökat tryck på utbyggd järnvägstrafik, vilket är ytterligare ett skäl att påskynda insatserna för en mer hållbar utveckling. Utbyggnaden av Västra stambanan är en angelägenhet inte bara för regionen utan för tillväxten i hela landet.
mot · H6022206 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att göra hela E20 genom gamla till en fyrfältsväg och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i den nationella planen för transportsystemet 2014–2025 inrymt en satsning på genom med fem nya etapper utöver redan tidigare beslutade utbyggnader. Satsningen har möjliggjorts genom att flera lokala och regionala intressenter inom och utanför – kommuner, kommunalförbund, regioner, handelskammare och banker – beslutat medverka till finansieringen. ”Dödens väg” För del slutställs snart arbetet med etappen förbi , medan övriga etapper inleds . Detta är oerhört viktigt för att öka framkomligheten på samt minska olycksrisken på vad som ofta kallats för ”Dödens väg”. De investeringar som görs handlar om såväl 4-fältsväg som mötesfria vägar, det vill säga 3-fältsväg med mitträcke. Att en av landets större och hårt trafikerade Europavägar inte håller önskvärd standard och under en lång följd av år åsidosatts är hämmande för utvecklingen i de områden som är beroende av som transportled av såväl människor som gods. Därför är det viktigt att man i samband med de investeringar som görs förbereder för att kunna göra hela sträckningen som en 4-fältsväg.
mot · H6022209 · 2018-11-29 00:00:00 — Samhällsviktiga infrastrukturprojekt får inte försenas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra projektledningens ansvar och möjlighet att samordna alla relevanta parter vid utbyggnaden av större infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. Vi står nu redo att göra den största tågsatsningen i modern tid. Det är en för oerhört viktig satsning. Erfarenheter från tidigare större infrastrukturprojekt visar på vikten av att de statliga myndigheterna är väl samordnade och samverkar nära kommunen och/eller regionen. När vi nu planerar att starta flera stora projekt finns ett behov av att tydliggöra projektledningens ansvar och möjlighet att samordna alla relevanta parter vid utbyggnaden av större infrastrukturprojekt.. Ett aktuellt exempel är ytterligare två spår mellan och . Det är inte bara den enskilt största förändringsfaktorn för framtida tillväxt, ett fyrspår är gynnsamt även ur ett nationellt perspektiv. Därför är det oerhört positivt att investeringen återfinns som en del i den nationella planen för investeringar i infrastruktur. Bygget ska inledas 2024 och pågå . Den sträcka det gäller är från länsgränsen mellan och till . I projektet ingår också två nya stationer, i södra samt norr om . För att projektet ska kunna löpa på är det av största vikt att alla parter samverkar och att kommunerna och regionen har en tydlig statlig part att kommunicera med och som kan medverka till att alla samlas vid samma bord. och är den snabbast växande regionen i . är arbetspendlingen mellan länen störst i landet. Här bor en fjärdedel av landets befolkning och här skapas av allt värde som produceras i . Tillsammans utgör regionen en viktig tillväxtkorridor för hela landet. En utbyggd järnväg mellan , och är en nödvändig satsning för att möta framtidens behov och skapa förutsättningar för fortsatt tillväxt. Framtidens behov handlar till stor del om nya bostäder, en sådan satsning är dock beroende av nya stationslägen längs järnvägssträckan –. Här handlar det både om att skapa effektiva och punktliga transporter för invånarna i regionen och att skapa nödvändiga förutsättningar för bostadsbyggande. är järnvägen mycket hårt belastad, under högtrafik är det fullt på spåren. Varken nya stationer eller fler tåg får plats. Sträckan är dessutom hårt sliten och tekniskt underdimensionerad för både dagens och morgondagens trafik. Det finns också en stor osäkerhet bland arbetspendlarna. Det hör mer till regel än undantag att tåg står stilla, ställs in eller försenas. Alla resenärer, inte minst föräldrar med småbarn, är beroende av punktliga och robusta tågtransporter för att de ska våga välja tåget framför andra transportmedel. Fyrspår mellan och handlar om mycket mer är att bara bygga ut kapaciteten, det handlar om miljö, bostadsbygge och regionutveckling i stort. För att möta framtidens behov och bidra till regionutveckling och tillväxt i hela landet krävs ökad kapacitet i form av två nya spår. ska vi genomföra den största tågsatsningen i modern tid!