mot · H5024166 · 2018-05-02 00:00:00 — För att styra konsumtionen mot mer återvinning och förnybara råvaror vill vi införa fler ekonomiska styrmedel. Genom att göra det dyrare att köpa bärkassar av fossilplast vill vi minska användningen av plastbärkassar vid vardagsinköp, vilket skulle vara till nytta för miljön. En arbetsmarknad som fungerar bättre En egen försörjning är nyckeln till självständighet och en bättre framtid. Det första steget in på arbetsmarknaden är det viktigaste. Tyvärr är det steget alltför högt för alltför många. Om ingenting görs riskerar klyftan mellan den som är inne på arbetsmarknaden och den som är utanför att växa. Vi ser ett bidragsberoende som inte bryts, en ny underklass som växer fram, ett utanförskap som riskerar att gå i arv och ett samhälle som dras isär. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur växer barn upp utan att se sina föräldrar gå till jobbet. En ny arbetslöshet växer fram där de arbetslösa i huvudsak är människor som över huvud taget inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Sysselsättningen bland personer med låg utbildning är endast omkring en tredjedel. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Liberalernas inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer flexibilitet. Den svenska modellen är i grunden bra, men arbetsmarknadens parter har misslyckats med att anpassa den till dagens verklighet där en stor grupp nyanlända med låg utbildning behöver etablera sig. Om integrationen ska lyckas måste vi ge nya svenskar en ärlig chans att komma in på arbetsmarknaden. Vi behöver fler arbetstillfällen utan kvalifikationskrav. Vårt förslag till ny anställningsform, inträdesjobb, beskrivs närmare i avsnittet om integration. Satsa på de arbetsmarknadsprogram som fungerar Det behövs ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik. För Liberalerna är det avgörande att fokusera på hur fler jobb skapas och hur fler också får en lön att leva på, men ibland behövs arbetsmarknadspolitiska program för att arbetssökande ska få ett första jobb. I de fallen ska vi satsa på de arbetsmarknadsprogram som fungerar väl. Totalt omsätter Arbetsförmedlingen . Stora utbyggnader har gjorts . Regeringen fortsätter dessutom att bygga ut dyra och ineffektiva arbetsmarknadsprogram. Det är nya former av subventionerade anställningar som etableringsjobb och introduktionsjobb. Det är kostsamma arbetsmarknadsprogram som är krångliga för arbetsgivare. Genom att kräva kollektivavtal och stänga ute bemanningsföretag kommer dessa arbetsmarknadsprogram inte att lösa det akuta problemet med 300 000 arbetslösa som räknas in bland s.k. utsatta grupper på arbetsmarknaden. Alltför många personer med funktionsnedsättning saknar jobb. De olika anställningsstöden för personer med funktionsnedsättningar spelar en viktig roll för att individen ska kunna komma i jobb och få vara delaktig i den gemenskap som jobbet kan ge. Därför vill Liberalerna höja taket för de lönestöd som fungerar effektivt. Vi vill , i och med en omfattande omstrukturering av Arbetsförmedlingen, minska antalet anställningsstöd och renodla uppdraget för så att de som verkligen behöver stöd får den uppmärksamhet och det stöd de förtjänar. Sammantaget innebär Liberalernas omläggning av arbetsmarknadspolitiken i riktning mot mer kostnadseffektiva åtgärder, tillsammans med en motsvarande anpassning av den nya myndighetens förvaltningsanslag, att det skapas en budgetförstärkning på . Arbetsförmedlingen behöver läggas ned för att människor ska få rätt stöd Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form ska läggas ned. De som står allra längst från arbetsmarknaden får inte det stöd de behöver. Därför måste myndighetens fokus läggas om. bör andra, mer framgångsrika, matchningsaktörer ta vid för att matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare ska bli mer effektiv. Det behövs en ny myndighet som prioriterar de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av t.ex. låg utbildning och svag förankring på arbetsmarknaden. Det handlar framför allt om nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. En bostadsmarknad med fler bostäder och mer marknad Den sittande regeringens bostadspolitik har misslyckats. Efter finanskrisen har nybyggandet i ökat i princip kontinuerligt, men inte ens under högkonjunkturens kulmen har byggandet nått upp till den nivå som behövs. har bostadsmarknaden vänt och kurvorna pekar nu tydligt nedåt. Enligt prognos kommer 60 000 bostäder att påbörjas, vilket är en kraftig nedrevidering jämfört med tidigare prognoser och en minskning med . För perioden –2020 står fast vid bedömningen att det skulle behöva byggas 80 000 bostäder för att möta behoven. Det är dags för en omstart för svensk bostadspolitik. För att byggandet i ska ligga på en uthålligt hög nivå krävs reformer som skapar långsiktighet. Kortvariga subventioner ger inget långsiktigt stabilt bostadsbyggande. Därför säger vi fortsatt nej till regeringens subventionspolitik. Detta innebär en budgetförstärkning på . I stället för att ge skattemedel till branschen vill vi öka konsumenternas – hushållens – möjligheter. Vi stärker de ekonomiskt svagaste hushållens köpkraft genom höjda bostadsbidrag och bostadstillägg. Liberalerna vill gå vidare med ytterligare systemförändringar för att korta tiden från plan till bostad. Planprocessen ska förenklas, ledtiderna kortas och överklagandereglerna ses över. Fler smärre åtgärder ska omfattas av enbart bygganmälan. Hyresrätten är en viktig boendeform. Vi vill förbättra hyresgästernas möjligheter att hävda sina intressen. Möjligheten till tvångsförvaltning bör användas i högre utsträckning. Dessutom bör få i uppdrag att utveckla en modell för offentlig hyresstatistik, så att hyresgäster får lättare att skaffa information om hyresnivån i ett bostadsområde. Bruksvärdessystemet ska reformeras för ökad rörlighet. Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Vid nybyggnation ska fri hyressättning tillåtas. Inom ramen för presumtionshyressystemet ska hyror kunna avtalas fritt mellan hyresvärd och hyrestagare, utan bortre tidsgräns. Den fria hyressättningen ska kombineras med ett starkt besittningsskydd och en förutsägbar indexreglering hyresgästen väljer att bo kvar. Strandskyddet bör decentraliseras genom att kommuner ska kunna ansöka om att upphäva strandskyddet för att möjliggöra bostadsbyggande. I områden där exploateringstrycket bedöms som exceptionellt högt eller synnerliga skäl föreligger ska fortfarande ett strikt strandskydd tillämpas. har sannolikt den högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Flyttskatterna ska sänkas genom att taket på uppskovsbeloppet tas bort permanent och räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. Hushållens höga skuldsättning gör att ränteavdragen bör trappas ned. Liberalerna föreslår att ränteavdragen gradvis trappas ned från . Det är viktigt att denna förändring kopplas till andra skattesänkningar så att hushållens samlade ekonomi inte påverkas negativt. föreslår Liberalerna att den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark höjs för mark som är avsatt för byggnation av flerbostadshus. I tider av bostadsbrist är det också viktigt att skattesystemet skapar incitament för markägare och byggherrar att bygga bostäder i stället för att använda marken för andra ändamål. Liberalerna föreslår därför en höjning av fastighetsskatten för kommersiella lokaler. Sammantaget innebär detta en budgetförstärkning på . Ett starkare i ett stärkt EU Liberalerna är mest Europavänliga parti därför att vi ser vilka möjligheter som EU-samarbetet skapar, både för enskilda människor och för som land. Medan andra partier nu går i en mer Europaskeptisk riktning står Liberalerna upp för det europeiska samarbetet. är en liten öppen ekonomi i utkant helt beroende av export, framför allt till . Vi liberaler vill att ska vara en stark röst för att samarbetet ska riktas mot framtidsfrågor. EU ska fokusera på ökad frihandel, effektiv användning av budgetmedel, ekonomisk stabilitet och att medlemsländerna ska ta ett större socialt ansvar för sina medborgare. Ansvar för EU efter brexit Världen är i ständig förändring och vad som genererar europeiskt mervärde av att hanteras på EU-nivå förändras också. Utvecklingen i auktoritär riktning i vissa EU-länder måste mötas med största kraft från den breda majoriteten medlemsstater och från kommissionen. Klimat- och miljöutmaningen blir alltmer akut och kan inte lösas av ett enskilt land. Vi måste gå samman för att förebygga terrorism, organiserad brottslighet och cyberhot. Även inom forskning och utveckling krävs djupare EU-samarbete för att europeiska länder inte ska tappa sin ställning och tappa konkurrenskraft. är vi mitt i förhandlingarna efter att valt att utträda ur gemenskapen och efter sig lämna ett stort hål i budgeten. Tillsammans ställer detta EU inför stora utmaningar som bara kan mötas genom att medlemsländerna gemensamt bidrar med mer resurser till unionen som EU måste renodla sin verksamhet och fokusera på de saker som görs bättre tillsammans. Jordbrukssubventioner och regionstöd till redan utvecklade länder genererar mycket lite europeiskt mervärde och är alltså sådant som behöver skalas ned. Det brådskar med euron utträde ur EU gör att dominans inom unionen kommer att öka kraftigt, mätt i både ekonomisk dynamik och politiskt inflytande. Priset för att fortsätta stå utanför valutaunionen kommer att öka väsentligt . För att svensk ekonomi ska fortsätta att gå bra och för att ska vara en politisk röst att räkna med bör vi införa euron , . Allt pekar på att utvecklingen i riktning mot ett mer integrerat EU kommer att öka i tempo efter brexit. Detta är i sig önskvärt, men när president med stöd av den tyska koalitionsregeringen vill att allt fler viktiga beslut fattas i riskerar att marginaliseras. Det är inte bara politiskt inflytande vi ger upp genom att stå utanför euron, utan även möjligheter till ekonomisk tillväxt. Nästan hälften av vårt ekonomiska välstånd kommer från export och i stor majoritet till andra europeiska länder. De möjligheter vi går miste om genom att stå utanför eurosamarbetet rättfärdigas ofta genom att vi i utbyte får en självständig penningpolitik där vi kan besluta om en räntenivå som passar det svenska ekonomiska läget. Detta stämmer inte. Som en liten öppen ekonomi kan inte ha en räntenivå som avviker signifikant från omvärldens. Den svenska reporäntan följer den europeiska styrräntan nära. Vårt inflytande över vår penningpolitik hade alltså ökat om vi infört euron, eftersom då hade haft en röst i . är en del av och våra ekonomier integreras bara mer . Att träda in i eurosamarbetet är att göra en långsiktig strukturreform för svensk ekonomi och svenskt politiskt inflytande i . [1] Det finns andra sätt att genomföra penningpolitisk stimulans, men dessa är relativt oprövade i krissituationer. [2] Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . [3] Antal personer i åldersgruppen 15–. [4] Förändring i procentenheter.