mot · H6021289 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att återställa mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda miljöbelastning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strukturkalkning bör lyftas fram som en åtgärd som underlättar upptag av näringsämnen för att minska läckage från jordbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om pilotprojekt i syfte att minska övergödning och syrebrist och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för Helcom arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa det regionala samarbetet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs en helhetsstrategi i arbetet för att reducera problemen med plast i marin miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ökade resurser bör avsättas för att kartlägga och reducera flödena av plast i samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder bör vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte totalförbjuda enskilda produkter och tillkännager detta för regeringen. är ett innanhav med för och norra fundamental betydelse i ekonomiskt, kulturellt och ekologiskt avseende. associeras med ett antal miljöproblem, inte minst övergödning och resulterande döda bottnar. Detta innanhav är särskilt känsligt i egenskap av sin begränsade vattenmängd och sitt begränsade utbyte av vatten med intilliggande hav. Dessutom är avrinningsområde i en region med 90 miljoner invånare. intar geografiskt en framträdande roll bland länderna kring och kan förväntas ligga långt framme vad gäller miljöarbetet. Övergödning, i synnerhet tillförsel av kväve och fosfor som orsakar syrebrist, bottendöd och algblomning, förekommer i en omfattning som frekvent beskrivs som alarmerande. Källorna till övergödning är flera; luftdeponi, orenade avlopp och näringsläckage från jordbruket kan nämnas. Problematiken är inte ny och pågår regionala initiativ, bland annat för att reducera näringsläckage och oljeutsläpp. Här kan (Helcom, bildades ) framhållas, ett forum för samordning av miljöfrågor med anknytning till och som omfattar samtliga nio länder med Östersjökust och EU. Flera konventioner för skydd av miljö har tagits fram av Helcom och undertecknats av medlemsländerna. Den senaste trädde i kraft och uppdaterades . I dokumentet uttrycker medlemsländerna en strävan att genom lagstiftning sträva efter att skydda miljö. I denna kontext bör understrykas att miljö och bestånd av fisk inte bara behöver skyddas och bevaras, utan snarare återställas mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda miljöbelastning. Det är av stor vikt att fortsätter och intensifierar detta arbete, både nationellt och regionalt, varför det även är önskvärt att de ekonomiska anslagen till stöd för detta arbete höjs. Vetenskapen tillhandahåller flera förklaringsmodeller till varför är övergödd, vilket i nästa steg utmynnar i olika teorier om vilka åtgärder som är mest effektiva för att motverka övergödningen. Ur politisk synvinkel vore det diskutabelt att försöka diktera vilka åtgärder som ska prioriteras framför andra, till exempel huruvida åtgärder till lands eller sjöss har bäst verkan. Förvisso förordar en fortsatt restriktiv hållning vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor till lands och vi ställer oss till exempel positiva till fortsatta försök med strukturkalkning, som kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Arbetet med att minimera näringsutsläpp från jordbruk och andra källor bör i princip också fortgå. bör man utreda möjligheten till åtgärder till sjöss för att åtgärda effekterna av övergödningen, till exempel genom syresättning eller bortförsel av slam och/eller biomassa. tar alltså inte ställning i en vetenskaplig diskussion, däremot avsätter vi medel som kan användas för ett flertal större pilotprojekt i syfte att minska övergödningen. Exakt hur dessa medel ska fördelas bör avgöras av ett råd med starkt vetenskaplig förankring. Resultaten från dylika projekt kan direkt reducera övergödningen och kan i nästa skede nyttjas regionalt. Det noteras att länderna i det – , och de baltiska länderna – också bedriver ett seriöst arbete vad gäller miljö. Emellertid har dessa länder svåra ekonomiska prioriteringar att göra, varför regionalt samarbete framstår som naturligt. Bland annat genom Helcom är berett att arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa regionalt samarbete på detta område. Plast i marin miljö Förekomsten av plast i marin miljö och andra ekosystem är ett potentiellt tilltagande problem. nedskräpning utgör ett allt större problem, givet att materialet sprids och orsakar oöverskådliga problem. Enligt en publikation i Science hamnar mellan av all tillverkad plast i havet, alltså 4 och . Problemet är internationellt, men bör agera såväl nationellt och regionalt som internationellt för att intensifiera arbetet med att lyfta problematiken i internationella forum. Uppenbart har vi möjlighet att göra störst skillnad i synnerhet i och kring , där är landet med längst kust. är det viktigt att understryka att en kraftig majoritet av allt plastskräp härrör från andra kontinenter än , och bidrag torde i sammanhanget vara begränsat. För att effektivt kunna arbeta mot plast i hav är det grundläggande med ett internationellt perspektiv framför olika typer av plakatpolitiska åtgärder i och . Makroplast, påsar och andra föremål, sönderdelas och bildar med tiden (sekundär) mikroplast. Så kallad primär mikroplast förekommer i till exempel kroppsvårdsprodukter. Det inerta materialet kan vara skadligt i sig, men plasterna kan också transportera miljögifter. Makroplast i naturen är dessutom helt enkelt missprydande, till lands, till havs eller utmed stränder. förordar en helhetsstrategi för att reducera dessa problem. Ökade resurser bör avsättas för att kartlägga och reducera flödena av plast i samhället och generellt minimera konsekvenserna för miljön. ställer sig däremot inte bakom totalförbud riktade mot vissa plastprodukter, varken på nationell nivå eller inom EU. Detta tenderar att utmynna i symbolpolitik och stelbent byråkrati utan mätbar miljöeffekt, inte minst eftersom man på så vis riskerar att ersätta engångsartiklar av plast med andra, dyrare produkter med större miljöpåverkan. Mindre politik, mer folkbildning Vissa politiska åtgärder, såsom totalförbud av vissa produkter, bör man ibland avstå ifrån. Det är inte alltid som lösningarna utgörs av mer politik och symbolåtgärder, utan snarare av sund hushållning, folkbildning och en balanserad miljödebatt. På så vis kan företrädare för akademin, industrin och konsumentorganisationer staka ut vägen mot bättre produkter och sundare konsumtionsmönster utan att politiker och tjänstemän behöver reglera detaljerna. Miljömedvetet beteende kan inte alltid lagstiftas fram, utan är i praktiken en del av samhällskontraktet.