mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel ska statligt ägd skog även fortsättningsvis kunna användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Den mest värdefulla naturen måste skyddas och här spelar naturreservat och nationalparker en viktig roll. Liberalerna välkomnar regeringens satsning på värdefulla skogar och nyckelbiotoper men vill också se särskilda insatser för att skydda värdefulla naturskogar, så kallade gammelskogar. som vi ser positivt på satsningar på skydd av nyckelbiotoper på anslag 1:14 vill Liberalerna tillföra samma anslag ytterligare för att skydda gammelskogarna. Ett fritt från gifter är centralt när det gäller miljö- och klimatpolitiken. Det krävs en effektiv lagstiftning, ekonomiska styrmedel och förbättrad marknadstillsyn. Kemikalielagstiftningen ska utgå från försiktighetsprincipen. Den europeiska kemikalielagstiftningen behöver skärpas, och särskild hänsyn tas till barns och ungas känslighet samt till den samlade effekten då flera olika kemikalier samverkar. Farliga kemikalier i konsumentprodukter, till exempel leksaker och kläder, ska bort från marknaden och det behövs ett långsiktigt arbete för att öka marknadstillsynen. Liberalerna föreslår en satsning på ökad marknadstillsyn som bör utföras av Kemikalieinspektionen. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:6. Miljöföroreningar i marker är en miljörisk och förhindrar en effektiv markanvändning. Dessa områden måste saneras och återställas i allt högre utsträckning framförallt när det gäller områden som kan användas till bostäder. Liberalerna föreslår en ökad sanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:4. Till förmån för att Liberalerna gör andra budgetprioriteringar avslås en rad satsningar som presenterades i budgetpropositionen som ligger kvar i budgeten . Därmed avslås på detta utgiftsområde och för på anslag 1:1 som konsekvens av att vi motsätter oss en eko-bonus. Vidare motsätter vi oss de öronmärkta statsbidrag till gröna jobb som finansieras under detta utgiftsområde. Vi har andra mer effektiva förslag som innebär att det blir billigare och enklare att anställa även inom naturvården. På detta utgiftsområde och minskas anslag 1:3 med . Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:6, 1:9, 1:15 och 2:2. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (L) 2017/18:1, 2018:1398 Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden 2018:1398, egna beräkningar Avgifter till Internationella organisationer –1 240 000 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur –1 590 000 Investeringsstöd för gröna städer för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning –2 033 000 Avvisning av eko-bonus. Justerad pris- och löneomräkning. Åtgärder för värdefull natur Åtgärder för värdefull natur Satsning på invasiva arter. Sanering och återställning av förorenade områden Sanering för ökad byggtakt. –1 240 000 Bonus–malus-system för privata fordon. Åtgärder för havs- och vattenmiljö Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Satsning på naturskogar/gammelskog. –1 590 000 Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Investeringsstöd för gröna städer Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Klimatinvesteringar såsom laddstolpar, elbussar och klimatsmart industri. Utgiftsområde 21: Energi Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i vind har en säker, effektiv elproduktion med konkurrenskraftiga priser och med små utsläpp av växthusgaser. har relativt låga koldioxidutsläpp per capita jämfört med andra EU-länder och en viktig orsak till detta är vår elproduktion som domineras av koldioxidfri vattenkraft och kärnkraft. De flesta av länder är i stället dessvärre fortsatt beroende av kol och fossilgas. klimatsmarta och stabila elproduktion vill Liberalerna värna och utveckla. Vårt fokus ligger på att minska utsläppen – både i och i vårt närområde – samt på att behålla en stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser som är till fördel för svenska hushåll och svensk industri. Vi håller oss neutrala mellan olika energislag – så länge de är fossilfria. är ett av få länder i världen som har visat att det går att ställa om elproduktionen och eliminera utsläppen av klimatgaser. Vi menar att det finns betydligt större klimatvinster att göra genom att värna vårt klimatsmarta och stabila elsystem och satsa på åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. För en mer detaljerad beskrivning av vår politik på området hänvisas till motionen Klimatsmart och stabil elproduktion. Fossilfri elproduktion och leveranssäkerhet Vi vill ha ett mål om ett fossilfritt elsystem med en mix av vattenkraft, kärnkraft och förnybart. Vi står därmed inte bakom Energiöverenskommelsen och dess mål om förnybar elproduktion. För oss är det centrala att elproduktionen är fossilfri och stabil och att utbyggnaden ska drivas på av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Energiöverenskommelsen hade ett tydligt fokus på att på alla sätt öka andelen förnybar elproduktion – även om det för oss var oklart med vilket mål i sikte då svensk elproduktion har varit i det närmaste helt fri från klimatpåverkan . Självändamålet om förnybar produktion formulerades dock utan en seriös analys av vad det innebär för effektbalans och leveranssäkerheten. Vi ser med oro på den ökade effektutmaningen till följd av mer förnybar elproduktion som klimatsmart och stabil kärnkraft stängs ner. Det är tydligt att leveranssäkerheten sjunker vilket kommer att kunna bli tydligt för allt fler vid kalla vinterdagar. Stabil elproduktion i form av kärnkraftsel försvinner utan att tillräckliga åtgärder vidtagits för att garantera fortsatt leveranssäkerhet. Bristande leveranssäkerhet är inte en acceptabel utveckling för ett samhälle som blir alltmer elberoende. Liberalerna anser därför att det behövs ett leveranssäkerhetsmål. eller måste få i uppdrag att ta fram ett leveranssäkerhetsmål som beaktar samhällets behov och vilka konsekvenser det valda målet har för vår konkurrenskraft som industrination liksom för klimatet. Mer marknad i stället för subventioner Vi vill ge mer likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag. Vi är positiva till att effektskatten avskaffas och att fastighetsskatten på vattenkraft sänks. Vi är dock kritiska till utbyggnaden av elcertifikatssystemet liksom andra former av subventioner till viss elproduktion som kommer med Energiöverenskommelsen. av subventioner, stöd och skatteregler behöver ses över så att förutsättningarna för de fossilfria kraftslagen blir lika. Lika förutsättningar är det mest kostnadseffektiva sättet att nå målet att eliminera utsläppen av koldioxid. Liberalerna välkomnar all form av fossilfri elproduktion. Elproduktion som baseras på sol och vind är självklart bra men är inte helt problemfria framförallt eftersom väderberoende elproduktion inte kan garantera produktionen. Som liberaler är det självklart att utbyggnaden ska drivas på av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Förnybar energi ska vara ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte vara ett mål i sig själv. Vi ser gärna olika regelförenklingar för att underlätta utvecklingen av förnybart som rimliga avvägningar görs mot andra centrala samhällsintressen. Det kan till exempel handla om viktiga miljö- och naturintressen eller försvarets behov. I stället för kortsiktiga, krångliga och marknadsstörande subventioner vill vi förenkla reglerna för fossilfri och småskalig elproduktion. Det är positivt att solpaneler på privata villatak nu kan sättas upp utan bygglov. Därtill vill vi titta närmare på möjligheten med ROT-avdrag för installation av solceller på villatak även vid nybyggnation. Vi vill också se över skattereglerna. Under föregående mandatperiod har den rödgröna regeringen dessvärre fört en ambivalent politik när det gäller småskalig energiproduktion. Ena stunden avskaffas skattefriheten för vissa småskaliga elproducenter. Sedan har skatten sänkts för aktörer som äger flera mindre solcellsanläggningar med en total installerad kapacitet som överstiger . Den ekonomiska bördan minskar således men kvar finns den administrativa bördan som infaller vid skattskyldighet. Att en organisation blir skattepliktig för egenproducerad el innebär också att den blir skyldig att skattedeklarera all el som förbrukas, per anläggning. Därför missgynnas fortsatt exempelvis företag, landsting och kommuner som vill installera solceller på flera anläggningar. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla, oavsett anläggningens toppeffekt och vi anser att skatten på egenproducerad solel därmed bör avskaffas. Regelverket har inte blivit enklare, utan tvärtom har ineffektiva subventioner och snedvridande stöd utökats. Liksom solbranschen motsätter sig Liberalerna subventioner eftersom de stoppar utvecklingen genom långa väntetider och krånglig administration. Dessutom bidrar subventionerna till att företagen slipper att pressa priserna. På detta utgiftsområde och för innebär det att minskas på anslag 1:7. Vidare motsätter sig Liberalerna att skattemedel läggs på stöd och subventioner till vissa energislag som planeringsstöd och marknadsintroduktion för vindkraft och informationsplattform för solenergi. På detta utgiftsområde och för avslås därmed anslag 1:3 och anslag 1:5 i sin helhet, vilket ger en budgetförstärkning på respektive . Vidare minskas anslag 1:1 med på grund av att vi avvisar informationsplattformen som solenergi. Därtill anser Liberalerna att anslagsnivån för , anslag 1:1, ska återställas till utfallet . Detta ger en budgetförstärkning på . Med en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Liberalerna anser därmed att de medel som avsätts under anslaget 1:4 Energiforskning ska ha ett tydligare fokus på just detta. Liberalerna föreslår vidare mer resurser på forskning och innovation kring energilagring och batterier. Liberalerna vill dock öka pågående arbete. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:7. FN:s klimatpanel lyfter fram kärnkraften för att minska världens utsläpp. Fler dörrar måste hållas öppna för att säkerställa ett hållbart energisystem . Fjärde generationens kärnkraftsreaktorer har potential att sänka utsläppen av koldioxid som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. För klimatets skull bör förslaget från våra ledande tekniska universitet att bygga en svensk forskningsreaktor genomföras. I samband med behandlingen av forskningspropositionen tog Liberalerna upp frågan om en forskningsreaktor. välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri. står delar av industrin för en stor del av våra koldioxidutsläpp och alla insatser för att minska utsläppen är viktiga. Det behövs forskning och utveckling för att tillsammans med industrin få fram klimatsmarta lösningar. Till exempel pågår intressanta projekt för att kraftigt minska utsläppen när järn tillverkas. Inom ramen för vår särskilda satsning för nationella klimatinvesteringar som presenteras under utgiftsområde 20 avsätter vi för klimatsmarta lösningar som minskar industrins utsläpp. Vidare gör vi andra prioriteringar än regeringen i denna budget och anser att kommunala energi- och klimatrådgivare ska bekostas inom ramen för befintliga medel. Detsamma gäller lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat. Vi anser inte heller att skattemedel ska användas till föreslagna åtgärder för energieffektivisering och motsätter oss sekondering av personal utomlands. På detta utgiftsområde och minskas därmed anslag 1:1 med , anslag 1:2 med och anslag 1:10 med . Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1 och 1:6. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (L) 2018/19:1, Prop. 2017/18:1, 2018:1398 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft /19:1, egna beräkningar Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Återställande till utfall . Avvisning av infomationsplattform solenergi. Avvisning av sekonderingar. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslaget i sin helhet. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av subventioner till solceller. Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Avvisning av klimat- och energiomställning. Utgiftsområde 22: Kommunikationer Välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Människor transporterar sig mellan skola, jobbet och hemmet. Flödet av varor och tjänster skapar hållbar tillväxt för och handeln med andra länder stärker position i den globala ekonomin. Transportsystemet är på så sätt en grundbult för landets utveckling framåt och därför är det viktigt att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Transportpolitiska beslut kan ha stor påverkan på den lilla såväl som den stora staden eller den enskilda företagaren, både i positiv och i negativ bemärkelse. Transportsektorn är central när det gäller att nå våra ambitiösa miljö- och klimatmål och målet om en fossilfri fordonsflotta. Bilarna står fortfarande för en mycket stor del av utsläppen av växthusgaser även om vi ser en förbättring jämfört . Omställningen går dock inte tillräckligt snabbt. Bilåkandet måste minska och fler bilar måste bli klimatsmarta. Liberal miljö- och klimatpolitik utgår från försiktighetsprincipen och att förorenaren ska betala. Vi utvecklar vår gröna skatteväxling där den som smutsar ner får betala mer som vi sänker skatten på jobb och företagande. Liberalernas satsningar för en fossilfri fordonsflotta återfinns under utgiftsområde 20. Vi reser allt mer, vilket är positivt i en globaliserad värld. Liberalerna vill inte förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Flyget måste i ökad grad stå för sina klimatkostnader. Den nuvarande flygskatten beskattar alla flygresor lika oavsett utsläppsnivåer eller hur mycket biodrivmedel som finns i tanken. Vi vill istället öka flygbolagens incitament att minska sina utsläpp genom en avgift på flygets koldioxidutsläpp. De flyg som släpper ut mer ska helt enkelt betala mer än de som släpper ut mindre. Teknikutvecklingen går framåt och ett modernare flygplan släpper ut betydligt mindre än äldre modeller. I väntan på en europeisk skatt på flygets utsläpp vill vi att fler plan ska flyga på biobränsle. Vi vill också införa en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor. Under denna motions skatteavsnitt finns mer om avvisningen av nuvarande flygskatt. Som en konsekvens av att flygskatten avskaffas avvisas kompensationen för ökade driftunderskott till icke-statliga flygplatser i . Därmed avvisas under detta utgiftsområde för på anslag 1:6. Fler måste välja kollektivtrafiken där möjligheten finns, och järnvägen måste rustas upp för att möta de nationella och regionala behoven. På området kollektivtrafik föreslår Liberalerna en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. Liberalerna motsätter sig anslaget för gratis kollektivtrafik för skolungdomar och prioriterar i stället kollektivtrafik i landsbygd genom differentierade reseavdrag. Förslaget behandlas närmare under avsnittet för skattefrågor. På detta utgiftsområde under anslag 1:1 avvisas därmed anslaget för kollektivtrafik för skolungdomar på för . Resenärerna ska enkelt kunna göra klimatsmarta val. De som fraktar gods ska kunna använda sig av klimatsmarta lösningar. Bilpooler kan bli en del av framtidens kollektivtrafik liksom delningsekonomins nya koncept för taxi. Hyrcyklar och elcyklar ska bli del av resan. Nya flexibla biljettlösningar behöver utvecklas i syfte att underlätta för resenären. Införandet av en nationell mobilitetsplan skulle kunna länka samman samtliga transportslag genom en digital plattform och bör ges i uppdrag att genomföra en pilotstudie om hur en nationell mobilitetsplan kan utformas. vägar är viktiga för att hela landet ska fungera och många sträckor behöver rustas upp och förstärkas. Det blir särskilt tydligt nu när 74-tons lastbilar kommer att trafikera våra vägar. Det är viktigt att värna vägarna i anslutning till industri och hamnar så att de håller för tyngre lastbilar. Därför prioriterar vi förstärkning av vägar som är viktiga ur näringssynpunkt. Underhållet av vägbanor, för att inte nämna luftkvalitet och bullernivåer, påverkas av vilka däck som används på våra vägar. Möjligheten att välja dubbdäck, när vägförhållandena så kräver, är viktig. Därför är dubbdäcksförbud inte en optimal lösning. En avgift är ett alternativ till att minska dubbdäcksanvändning i regioner med mindre behov och mildare vintrar. Liberalerna vill därför införa en skatt på dubbdäck för att minska utsläppshalten av partiklar. Systemet ska vara differentierat och avgifter ska kunna tas ut för olika tidsperioder. De nettointäkter som dubbdäcksavgiften inbringar uppgår för till och ska gå tillbaka till regionerna för lokala förbättringsåtgärder och underhåll. Skatten specificeras närmare under avsnittet för skattefrågor. Allt fler väljer cykeln framför bilen och den som cyklar gör en stor insats för miljö och klimat. Dessutom minskar bullret och folkhälsan ökar. Cyklandet behöver ges bättre förutsättningar, saknas exempelvis regelverk som beaktar cykeln som ett eget transportmedel. I den infrastrukturplan som presenterades föregående mandatperiod ströks flera planerade satsningar på utbyggda regionala cykelstråk. Liberalerna prioriterar cykling och avsätter därför ytterligare och framåt under anslag 1:1 till en nationell satsning på utveckling av regional cykelinfrastruktur. Vidare öppnar Liberalerna upp för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock budgetpropositionens fortsatta anslag för stadsmiljöavtal då vi anser att satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till nytta snarare än samtliga. Vi avvecklar därmed satsningen på stadsmiljöavtal vilket innebär en minskning av anslag 1:1 på 200 miljoner för . Liberalerna ser att den största miljömässiga vinsten uppnås genom att det sker en omlastning av gods som transporteras på väg till järnväg och sjöfart. De miljövänliga transportsätten måste vara attraktiva och konkurrenskraftiga för näringslivet, annars kommer mer lönsamma vägtransporter förbli det självklara valet. Sjöfarten behöver bättre förutsättningar i form av färre avgifter, nya slussar och utökad muddring vid hamnarna. Vi vill även understryka vikten av inre vattenvägar och specifikt slussarna i och är oroade över hur anslagen till slussarna fördelas i nationella plan. Bostadsbyggandet kan öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande. Därför behövs en bättre samplanering mellan stat, landsting eller regioner, kommuner och andra intressenter. spelar en stor roll för hur samplanering kan utvecklas och bör därmed få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder. bör ges ett tydligt uppdrag kring verkets roll i att bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. En fungerande postservice är en del av samhällets basservice. Utvecklingen av digitala tjänster har resulterat i minskat antal brevförsändelser. Genom den ökade e-handeln ökar antalet paketförsändelser kraftigt. Denna utveckling påverkar medborgarna i olika. Det är viktigt att garantera rimlig service även på landsbygden. Till infrastruktur hör även möjligheter att kommunicera digitalt. har en stark position inom it-området, men många som bor i landsbygd har fortfarande inte tillgång till bredband. Det påverkar inte bara möjligheten att kommunicera, umgås och få tillgång till nöjen utan även möjlighet att driva företag. Mot denna bakgrund avsätter Liberalerna för att påskynda utbyggnaden av bredband i glesbygd. Anslaget redovisas under utgiftsområde 23. Liberalerna vill i stället för en bonus–malus för privata bilar se en omvänd miljöbilsbonus, vilket beskrivs närmare under utgiftsområde 20 i denna motion. Detta innebär en konsekvensändring i form av en utgiftsminskning på under anslag 1:12. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1, 1:2,1:3, 1:12 och 1:13. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen (L) Utveckling av statens transportinfrastruktur 2015/16:1, Prop. 2016/17:1, Prop. 2017/18:1, 2018:1398, egna beräkningar Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Utveckling av statens transportinfrastruktur Nationell satsning på cykelinfrastruktur. Utveckling av statens transportinfrastruktur Avvisning av avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar sommar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Avveckling av stadsmiljöavtal. 2015/16:1, Prop. 2016/17:1, egna beräkningar Utveckling av statens transportinfrastruktur Justerad pris- och löneomräkning. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Ersättning avseende icke statliga flygplatser Avvisning av ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i . Konsekvensändring malus-system för privata fordon. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jordbruks- och skogsföretag är viktiga för en levande landsbygd, arbetstillfällen, den biologiska mångfalden och för att vi ska ha bra mat på bordet. För att förbättra för svenskt jord- och skogsbruk vill vi sänka skatten på jobb och företagande. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat i hela landet behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Under utgiftsområde 19 utvecklas vår politik för regional tillväxt. En viktig del i den regionala utvecklingen handlar om att snabbt förbättra uppkopplingen i hela landet. På detta utgiftsområde anslås därför 2019 för snabbare utbyggnad av bredband. Det är konsumenters efterfrågan som ska styra vad som bör produceras, inte subventioner och snedvridande regler. Vi ser gärna ekologisk matproduktion men vi vill att konsumenterna ska styra efterfrågan, inte politiskt satta mål.