ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022352 · 2018-11-29 00:00:00 — Tydligare uppdrag för vigselförrättare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för vigselförrättare förordnade av länsstyrelserna i syfte att förtydliga myndighetsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. Länsstyrelserna förordnar vigselförrättare enligt och med utgångspunkt i kommunernas behov. Den som förordnas ska företräda det allmänna och föreslås främst av kommunerna. Förrättarna får viga personer i hela landet. Detta innebär ett utförande av ett myndighetsuppdrag. Allt fler väljer s.k. borgerliga vigslar, inte sällan . Den som förordnas antas ”ställa upp” även om ersättningen för vigselförrättare är per tillfälle. Om flera vigslar förrättas sjunker ersättningen för de följande till . Ersättning ges för faktiska resekostnader men inte för restid, och vid flera vigslar kan denna bli betydande. Självklart får förrättaren betala skatt på ersättningen. Ersättningen har varit på samma nivå . Det kan jämföras med löneutvecklingen eller arvoden för andra uppdrag, t ex sammanträden. Även om uppdragen inte är jämförbara noteras skillnaden i arvoden. För av förordnade begravningsombud utgår såväl årsarvode som 4 gånger högre förrättningsarvode. Kommunerna söker säkerställa att det finns personer tillgängliga för att förrätta s.k. borgerliga vigslar. För den enskilde som åtar sig uppdraget lämnas man ensam att utföra det myndighetsuppdrag det innebär att utföra vigslar. Det är ett statligt reglerat förordnande men ansvar för hur det utförs, arbetsmiljö och utbildning åvilar ingen. Förrättarna åtar sig en juridisk handling att viga personer men saknar särskilt stöd och utbildning för detta. Vissa kommuner åtar sig att stötta med viss administration men det ser mycket olika ut. Den enskilde förrättaren kan själv få sköta all administration och sända in räkning och bilagda protokoll till för granskning och utbetalning av ersättning. Det är uppenbart att detta system bygger på synsättet att borgerliga vigslar alltjämt är ett hedersuppdrag, näst intill ett uppdrag att viga som sker helt på ideell grund. När alltfler nu söker denna typ av vigselförrättare som riskerna för den enskilde blivit alltmer uppenbara behöver reglerna ses över. Det gäller såväl arbetsmiljö, utbildning, stöd och ersättningar som begränsningen att vigsel enbart kan ske inom . En utredning som berörde bl a ersättningar gjordes 2007 men den har inte lett till någon förändring. Mot den här angivna bakgrunden måste regeringen tillsätta en ny utredning med syfte att uppgradera reglerna och villkoren och förtydliga myndighetsuppdraget så som anges i motionen.
mot · H6022353 · 2018-11-29 00:00:00 — Översyn av studiestartsstödet för integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av studiestartsstödet och studiemedelssystemet för att stärka integrationen och påskynda invandrade kvinnors tillträde till utbildning och jobb och tillkännager detta för regeringen. Kvinnor som invandrar till från länder med bara grundläggande utbildning riskerar att få mycket svårt att komma in på vår arbetsmarknad. De kan den efter att de fått klart att de kan stanna i bli hemma med barn. Det riskerar att bli början till ett långt utanförskap. Det kan bära emot att gå in i utbildningar. Folkhögskolor kan bli skillnaden mellan att vara kvar i ett utanförskap eller få ett arbete. Folkhögskolor har en profilerad utbildningsverksamhet men också en allmän kurs som ger grundläggande gymnasiebehörighet och därmed möjligheter att komma vidare. De satsningar som gjorts i utanförskapsområden som i och i visar vägen. Där har man valt att medvetet etablera sig i områden där behovet av bildning och utbildning är stort, allt för att minska trösklarna för viktiga målgrupper. Tyvärr riskerar särskilt kvinnorna att fastna i bidragsfällan. Om hon varit hemma medan barnen varit små och haft försörjningsstöd blir det svårt att klara en övergång till studier, då elevens enda möjlighet kan bli försörjning via studiebidrag/lån om studiestartsstödet inte räcker. Studiestödssystemet ger i praktiken studielån/bidrag för studier under två terminer för grundskola, om du har fullgjort i ett annat land. För gymnasienivå får man fyra terminers studiestöd om man läst på gymnasiet i annat land. I det fall du får tillgång till studiestartsstödet så gäller det . För blir detta dock alltför för att klara särskilt språken, svenska och engelska. För gymnasiet saknas inte sällan behörighet i de flesta ämnen vilket innebär att man inte hinner bli färdig på den utsatta tiden med behörighet att gå vidare till högre studier. Då studiestödet inte går att kombinera med försörjningsstöd tvingas många kvinnor av försörjningsskäl avbryta studierna och blir då fast i ett utanförskap, utan utbildning och arbete. Här behövs en ökad flexibilitet och en översyn av systemet för att förbättra integrationen. Det är viktigt att ta vara på inte minst kvinnor som vill få förutsättningar att försörja sig själva och bidra till samhället istället för att riskera att fastna i bidragsberoende. Utskottet har inte bedömt att det finns behov av översyn men borde inte minst med tanke på vikten av att korta ned tiden innan en nyanländ kommer i arbete ta denna fråga på allvar. Det handlar om att främja att människor kommer i jobb och utbildning för att bidra till att utveckla , att minska riskerna för utanförskap, inte minst för kvinnor.
mot · H6022356 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgiftsområde 11 finansierar såväl som särskilda tillägg och stöd riktade till pensionärer. För är det centralt att våra äldre erbjuds goda ekonomiska villkor efter ett långt, arbetsverksamt liv i . kan vi konstatera att fler och fler svenska pensionärer – efter att ha betalat skatt i hela sina liv – i många fall inte har råd med grundläggande saker som mediciner eller tandläkarbesök. Därför föreslås ett antal större reformer för att stärka pensionärernas finansiella situation. En större satsning, som inte ligger under detta utgiftsområde, är jämställandet av skatt på pension med skatt på lön – att den så kallade pensionärsskatten avskaffas i sin helhet från . Inom utgiftsområdet återfinns däremot anslagen för garantipension och bostadstillägg. 1:1 Garantipension till ålderspension ser äldre som en prioriterad grupp och gör stora satsningar på bland annat avskaffandet av skatteskillnaden mellan lön och pension, den så kallade pensionärsskatten. Den grupp äldre som har det allra sämst ställt är emellertid garantipensionärer. Inte sällan har dessa, ofta kvinnor, på olika sätt utfört oavlönat arbete i hemmen och genom detta bidragit till det välstånd och den välfärd som yngre generationer kanske tar för given, varpå man som pensionär lever under knappa ekonomiska förhållanden. vill, som en del i vår större satsning för äldre, stärka garantipensionen som är extremt låg. På så sätt riktas resurserna till den målgrupp som verkligen behöver dem. Höj garantipensionen med 1 000kr . 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Det är alldeles för många som lever i fattigdom. har sjunkit från att ha varit det land med lägst antal pensionärer i riskgruppen till att vara det land i som har flest. I med låga inkomster framgår det att 245 000 svenskar ligger under gränsen för vad kallar ”relativt låg ekonomisk standard” – som är det som inom EU benämns som ”risk för fattigdom”. De som löper störst risk att hamna i fattigdom och under gränsen, och som också är flest till antal, är som vi tidigare nämnt kvinnor. Även ensamstående och de äldre åldersgrupperna ökar i antal i riskgruppen. Det är en rad parametrar som påverkar beviljandet av bostadstillägg och här borde en översyn göras för att stärka bostadstillägget för pensionärer. Bostadstillägg för pensionärer höjs med . Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Avvikelse från regeringen (SD) i (SD)
mot · H6022357 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Lönekostnader i staten ökar med +477 miljoner kronor till följd av beslut att avskaffa bonus–malus (dnr 2018:1286), avskaffa den särskilda löneskatten för äldre (dnr 2018:856), slopa den särskilda löneavgiften för tre anställda med en årsinkomst om (dnr 2018:842), avskaffa kemikalieskatten (dnr 2018:833) och om förändrad skatt på drivmedel (dnr 2018:1163), rätt till heltid i offentlig sektor (dnr 2018:1619) och ändrad mineralersättning (dnr 2018:1289). Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelse från regeringen (SD) Vissa garanti- och medlemsavgifter Myndigheten för digital förvaltning
mot · H6022358 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. anslagsfördelning i statsbudgeten inom ramen för utgiftsområde 3 innebär tillökningar av resurser till alla de tre myndigheterna, men vi gör en extra satsning på . Det är vår bedömning att de största behoven i nutid finns inom till följd av myndighetens ekonomiska situation och den förda migrations- och rättspolitiken. För , med underskott och stundande resursneddragningar, satsar vi på ett återställande av en balanserad budget, på gränsskydd avseende både in- och utförsel, kontrollverksamheten och brottsbekämpning, på teknikinvesteringar och digitalisering, myndighetssamverkan samt utvecklad företagsservice och regelförenkling. När det gäller satsar vi på arbetet med internationella skatteavtal och arbetet emot skattebrott genom skattekontroller. Vi prioriterar ordning och reda i folkbokföringen och vill säkerställa skattefinansieringen av trygghet och välfärd. vill också se ett utvecklat arbete för ett företagsvänligt myndighetsförfarande genom regelförenklingar. Avseende vill vi att myndigheten ska samverka med andra myndigheter och att de aktivt bidrar till regelförenklingar inom sitt förfarande. Vi vill utveckla myndigheten som stödfunktion vid indrivning av skatteskulder och fordringar men även att myndigheten förstärker arbetet avseende överskuldsättning. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Avvikelse från regeringen (SD) Ökad rättssäkerhet i skatteförfarandet mot företag Fler skattekontroller med förbättrad träffsäkerhet Ökad kvalitet i folkbokföringen Ökade resurser till arbetet med att motverka utförsel av stöldgods Höjd ambitionsnivå för brottsbekämpning och gränsskydd Höjd ambitionsnivå för effektiv handel Ökade kostnader för IT-utveckling och drift Bibehållande och utökande av personalkapaciteten Ökad satsning emot överskuldsättning Samverkan emot organiserad brottslighet
mot · H602236 · 2018-11-01 00:00:00 — med anledning av framst. 2018/19:RS5 Översyn av – övriga lagändringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om mandatperiodens längd och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivitetsrevision och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Riksdagsstyrelsen föreslår inte att mandatperiodens längd ändras och inte att det införs någon möjlighet till omval. Det vore emellertid tänkbart att gavs möjlighet att besluta om mandatperiodens längd vid valet av respektive riksrevisor och att mandatperioderna då skulle kunna variera, t.ex. mellan fem och . En sådan ordning skulle ge möjlighet att, utifrån vad som framstår som mest lämpligt med hänsyn till berördas behov och önskemål samt riksrevisorernas inbördes successionsordning, välja vilken mandatperiod som passar bäst i varje enskilt fall. Det skulle enligt också kunna ha den positiva effekten att urvalet av personer som skulle kunna väljas ökar, då tiden för innehavet av ämbetet kan anpassas. Det skulle likaså ge mer flexibilitet för att långsiktigt kunna bevara kunskap på myndigheten i stället för att flera riksrevisorer byts ut med nya fasta mandatperioder. En jämförelse med de överväganden och undantagsregler som tillämpades vid tillsättningen av myndighetens allra första riksrevisorer torde inte framstå som alltför långsökt. De argument mot en mandatperiod med flexibel längd som lyfts fram i behandlingen av frågan har enligt uppfattning inte tillräcklig tyngd. förordar därför en lösning där längden på en riksrevisors mandatperiod fastställs individuellt vid valet av densamma. Riksdagsstyrelsen bör återkomma till med förslag i enlighet med detta. Riksdagsstyrelsen föreslår att begreppet samhällsnytta ska utmönstras från effektivitetsrevisionens uppdrag och inriktning. kunde inte vara mer eniga i denna bedömning, då den grannlaga uppgiften att avgöra huruvida en företagen åtgärd är att betrakta som nyttig för samhället eller inte bör vara förbehållen folket och dess valda företrädare. För att adekvat kunna göra en sådan bedömning underlättar det emellertid avsevärt om en saklig och utförlig beskrivning av vilka effekter företagna åtgärder har haft på samhället finns att tillgå. utredning förde ett resonemang kring att en sådan beskrivning kan tänkas ingå som en del i mätningen av måluppfyllelse. menar att detta framstår som en något konstlad lösning, som mest förefaller vara motiverad av en önskan om att hålla sig till ett visst formspråk. Avsiktliga och oavsiktliga samhällseffekter av en åtgärd kan, precis som framkom i utredningen, vara ett betydligt vidare begrepp än att enbart mäta om det angivna målet för en åtgärd har uppfyllts eller inte. En noggrann redogörelse för inte minst de oavsiktliga effekterna, vare sig dessa är av ekonomisk eller annan karaktär, kan här vara av särskilt intresse för politiska överväganden. Vi hade därför gärna sett att begreppet ”samhällseffekter” uttryckligen hade ingått i effektivitetsrevisionens uppdrag. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag till i enlighet med detta.
mot · H6022374 · 2018-11-30 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. har ett väl utvecklat studiestödssystem som är ett av världens mest generösa system för att möjliggöra studier för unga människor från alla samhällsklasser. vill bevara detta generösa system då vi anser att samhället tjänar enormt på en välutbildad befolkning. Det är även rättvist med ett studiestödssystem där alla unga människor får möjlighet att studera och utveckla sina kunskaper och förmågor. I vissa avseenden vill se ett ännu mer generöst system, i andra avseenden anser vi att systemet blivit alltför generöst. Studiemedel motsvarande den neddragning som görs av på utgiftsområde 17 för ””, Folkhögskolan, föreslås dras ner. Neddragningen avser den tidigare regeringens satsning 2017 för att personer skulle motiveras söka utbildningsplatser på Folkhögskolan. Den tidigare regeringens satsning på stöd till introduktionsprogram dras ner på grund av att det var riktat till en specifik grupp mottagare vilket vi anser inte blir rättvist gentemot andra studerande. Däremot ser vi gärna ökade förmåner för studerande där avsikten med ökat stöd är ökad samhällsnytta. Studiestartsstödet avsett för nyanlända skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att ta studielån för att finansiera sina studier. Studiestartsstödet innebär att den nyanlände slipper ta studielån . Stödet innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. Förlängd möjlighet att ta studielån för den avsedda målgruppen är ett bättre alternativ. För att ge incitament till studenter att välja att utbilda sig till yrken där det råder brist på personal vill vi ge ett riktat bidrag i form av förhöjt studiebidrag med extra . Detta gäller ett visst antal studieplatser. Anslaget avser i tabell 1 Utbildningspott kompetensunderskott. Studieskuldsavdrag för lärare i glesbygd ska vara ett land där människor kan bo, verka och ha barnen i skola även utanför de större orterna. Det råder lärarbrist i glesbygd, vilket behöver åtgärdas. Ett sätt att komma bättre tillrätta med det är att se till att det blir attraktivt att arbeta i glesbygd. Examinerade lärare som tar anställning i de områden som av EU klassificeras som glesbygd ska få avdrag på sin studieskuld då de arbetar i glesbygd. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelse från regeringen (SD) Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utbildningspott kompetensunderskott () Studieskuldsavdrag lärare i glesbygd Utbyggnad av folkhögskola samt högre stöd introduk.prog.
mot · H6022376 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområdesmotion 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av och är lika inför lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (SD) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 huvudfokus för näringspolitiken är reella och breda tillväxtåtgärder som exempelvis en industrivänlig och konkurrenskraftig energi- och infrastrukturpolitik, ett systematiserat regelförenklingsarbete för företagen och sänkt skatt på arbete. Vår politik gynnar företagande och jobb i hela . Förutsättningarna för tillväxt av företag och jobb ser dock olika ut i olika delar av landet. Det är därför angeläget att länens regionala utvecklingsstrategier samt prioriterade projekt har möjlighet att fortsatt bidra till stärkt lokal och regional konkurrenskraft. har länge påpekat behovet av utökade informationskampanjer på området för att säkerställa att fler nyttjar det existerande transportbidraget. Därför var det glädjande att se att efterfrågan ökat och att den avgående regeringen höjde anslagen med i höständringsbudgeten. Vi är dock av den uppfattningen att behovet bör ses som oförändrat varpå vi även vill behålla det höjda anslaget.
mot · H602238 · 2018-11-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringsmodellen för Lantmäteriets geodataförsörjning bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera plan- och byggprocessen genom en digital planprocess och tillkännager detta för regeringen. 2016 gavs Lantmäteriet i uppdrag av regeringen att kartlägga effekterna av öppna geodata och deras konsekvenser i form av intäkter och kostnader. Öppna geodata innebär data som utan kostnad får användas, ändras och delas fritt. Rapporten som kom , ”Effekter och konsekvenser av öppna data”, visar att den mindre mängd geodata som Lantmäteriet redan öppnat, översiktlig kart-, höjd- och positioneringsinformation, gjort efterfrågan än större. En studie vid 2016 visar på samhällsekonomiska vinster med öppna geodata, till exempel besparingar vid arbete med miljökonsekvensbeskrivningar, förenklingar vid bygglovsprocesser och besparingar vid anläggningsarbeten. Inte minst kan öppna geodata användas av offentliga aktörer, som exempelvis vid räddningsinsatser eller för polis och ambulanspersonal så att de kan hitta rätt och rädda liv och egendom . Den totala avgiftsfinansieringen av geodata i bedömdes uppgå till , där statens del är ca 390 miljoner och kommunernas del . En ny finansieringsmodell bör utredas för att tillgängliggöra mer öppna geodata för både ideella och offentliga verksamheter och näringsverksamheter, för gemensamma samhällsvinster. Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, den beslutade föreskriftsrätten för Lantmäteriet och , nationell databas för planbestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggandet. Öppna och avgiftsfria statliga och kommunala geodata är mycket viktigt för att effektivisera flödet av information i alla samhällsprocesser. Lantmäteriets beslut att släppa sin småskaliga kartinformation som öppna data var ett viktigt första steg. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Genom en komplicerad modell sker utbyte av geodata och pengar mellan statliga myndigheter och landets kommuner. För att effektivisera och förenkla geodataverksamheten samt effektivisera samhällsbyggnadsprocessen behöver finansieringsmodellen ses över. Regeringen har tillfört medel för att säkerställa en effektiv och enhetlig tillämpning av i en digital miljö och Lantmäteriet och har tillförts medel för en kompetenssatsning på digitaliseringens möjligheter i samhällsbyggnadsprocessen. Geodatamyndigheterna har äskat medel för en nationell reform om öppna geodata. För att kunna minska handläggningstiderna i plan- och plangenomförandeprocesserna krävs ett ökat tempo i digitaliseringen av samhällsbyggnadsprocesserna och det är därför viktigt att nu genomföra en reform om öppna geodata.