ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022380 · 2018-11-30 00:00:00 — Ta bort gränskontrollerna mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort gränskontrollerna mellan och och tillkännager detta för regeringen. 1954 skapades den nordiska passunionen. Politiker insåg att vi i hade för mycket gemensamt för att inte kunna resa, handla och umgås fritt utan gränskontroller. Med en brexitomröstning bakom oss är det viktigare än någonsin att stå upp mot isolering och för gemenskap över gränser. Men fortsätter upprätthålla gränskontroller mellan och . är ett globalt land, vi exporterar mycket och svenskar rör sig över hela . Vi borde föregå med EU:s bästa exempel, men i stället uppmuntrar gränskontrollerna de krafter i som vill ha isolering och protektionism. Vars och ens möjlighet att flytta efter kärlek, utbildning och jobb har blivit en i det europeiska samarbetet och en naturlig del av livet för flera generationer av svenskar. Det skapar välstånd, och än viktigare: det skapar frihet. För att behålla detta välstånd och denna frihet är det viktigt att hålla det europeiska gränssamarbetet levande och inte nagga det i kanten. Om denna frihet är viktig för så är den ännu viktigare för . är på sina ställen inte mycket bredare än och om det är svårt att sätta ett värde på friheten att korsa gränser så är det mycket enklare att räkna på förlusterna som den stängda gränsen innebär i . Sydsvenska handelskammaren har beräknat att gränskontroller kostar landet , det motsvarar ungefär 6 200 personers årslöner. Om gränskontroller återinfördes i alla EU:s länder så skulle det kosta mellan 150 och 500 miljarder bara för . Det är ungefär lika mycket som statsbudgeten för ett litet europeiskt land – inte undra på att har markerat mot förlängda gränskontroller. För insåg nordiska politiker värdet av nordisk gemenskap utan gränser. När främlingsfientliga krafter kämpar för ett där länder isolerar sig, så är ett tydligt ställningstagande för öppenhet och gemenskap en ödesfråga.
mot · H6022381 · 2018-11-30 00:00:00 — Gör avsättningar till periodiseringsfond SGI-grundande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inkomster som förs till periodiseringsfond kan ingå i SGI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur inkomsterna ska ingå i SGI och tillkännager detta för regeringen. Periodiseringsfond är ett sätt för företag att jämna ut resultatet genom att minska årets skattemässiga resultat de år ett företag går med vinst. På så sätt kan man få en jämnare beskattning. Periodiseringsfond innebär att företag kan skjuta upp en del av beskattningen av inkomsten i näringsverksamheten till ett senare år. Man kan kalla det en skattekredit. Har ett företag satt av till periodiseringsfond med vinst kan företaget återföra fonden ett senare år då företaget redovisar förlust och på så sätt kvitta vinst mot förlust. Avsättning som gjorts till periodiseringsfond måste återföras till beskattning senast sjätte året efter det att avsättningen gjordes. När ett företag återför ett belopp innebär det att inkomst av näringsverksamhet ökar med samma belopp. Den del du som företagare avsätter till periodiseringsfond räknas dock inte in i din SGI, sjukpenninggrundande inkomst, vare sig när den avsätts eller när den återförs och beskattas. Vid en sjukskrivning så tar inte hänsyn till den del som återförs från en periodiseringsfond och som alltså beskattas det år du är sjuk. kan då ge avslag på sjukpenning trots att en inkomst beskattats. Att inkomsten som överförts till periodiseringsfond varken räknas med i SGI under intjäningsåret eller beskattningsåret är märkvärdigt. Det förefaller mest vara en kvarleva från tiden innan under Alliansens regeringstid säkrade att även företagare kan få tillgång till de sociala skyddsnäten i .
mot · H6022383 · 2018-11-30 00:00:00 — Stärk insatser till skolor med låga skolresultat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur insatser till skolor med låga skolresultat kan utformas och vilken myndighet som bör ansvara för dessa insatser och tillkännager detta för regeringen. Det finns alldeles för många skolor i som inte ger barnen den start på livet de förtjänar. Det finns bara i flera skolor där inte ens hälften av barnen får behörighet att gå vidare till gymnasiet. Lägst resultat har där bara vart tredje barn har klarat skolan. Det bör vi som samhälle inte acceptera. Bara i har 5 000 barn gått ut skolan utan att ha tillräckligt bra betyg för att kunna komma in på gymnasiet. Det är ett svek mot barnen och deras möjligheter att forma sina egna liv. Konsekvensen är att samhället bygger fast utanförskapet generation efter generation och att integrationen uteblir. För det är i skolor med många barn med ursprung i andra länder som problemen med låg behörighet är störst. som resultaten på år visar att enbart runt en tredjedel av barnen fick behörighet visar Skolinspektionens granskningar grönt på alla parametrar. Allt har alltså skötts enligt boken. Men för barnens framtid är resultaten ändå oacceptabla. Samhället måste agera kraftigare mot skolor som inte levererar resultat. Oavsett vem som är huvudman. Insatser i form av sanktioner och olika former av stöd eller att Skolinspektionen tar bort huvudmannens rätt att leda den specifika skolan måste kunna sättas in utifrån frånvaron av ett acceptabelt resultat.
mot · H6022384 · 2018-11-30 00:00:00 — Upphandling och offentliga inköp under EU:s tröskelvärde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå för att vara i överensstämmelse med EU-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktupphandlingsgränsen bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Medan offentliga myndigheter och aktörer efterfrågar förenklingar av upphandlingsreglerna har regeringen svarat genom att införa fler krångliga regler. Det är dags att förenkla de offentliga upphandlingarna så att inköp av sjukhus, skolor och badhus inte ska hanteras efter samma regelbok som ett inköp av toalettpapper. Offentliga inköpare runt om i sitter med det faktiska arbetet att säkra bra affärer för de mer än som den offentliga marknaden omsätter . Det är inte ett lätt arbete och det blir inte lättare när det ständigt kommer nya ännu krångligare regelverk som riskerar att leda till sämre affärer. Det leder även till mindre konkurrens när företag väljer bort offentliga kunder för att det är för krångligt. Det har vi som samhälle inte råd med. De regler för upphandling den rödgröna regeringen har infört har enligt de offentliga inköparna själva gjort deras arbete krångligare och mer besvärligt. I stället för att förenkla för de offentliga inköparna som hanterar affärer för av BNP har den rödgröna regeringen försvårat deras arbete. Att inköparna själva ger ett så kraftigt underbetyg till de nya reglerna borde mana till eftertanke. Enligt EU-direktiven är det endast knappt en tredjedel av alla offentliga upphandlingar som faktiskt måste upphandlas. Resten kan hanteras utanför upphandlingsreglerna. Förenklingar av reglerna för offentliga inköp skulle leda till bättre affärer för både köpare och säljare. Men i har upphandlingsreglerna komplicerats mer än vad som krävs av EU och mer än vad som efterfrågas av både inköpare och leverantörer. Direktupphandlingsgränsen bör höjas eller tas bort. I föreslås ett fast belopp på som gräns vilket i praktiken innebär en sänkning eftersom gränsen inte tar hänsyn till inflation. EU har redan fastställt olika värden för inköp av olika slag genom sina tröskelvärden och behöver inte fastställa andra, lägre, belopp. Två av tre upphandlingar kan förenklas kraftigt genom att de förslagsvis endast behöver leva upp till de allmänna principerna om icke-diskriminering, likabehandling, proportionalitet, öppenhet och ömsesidigt erkännande som finns i EU-lagstiftningen. I praktiken skulle det innebära att över 10 000 upphandlingar kunde förenklas. Och det skulle vara i full överensstämmelse med EU-lagstiftningen då de ligger under EU:s krav på tröskelvärden.
mot · H6022386 · 2018-11-30 00:00:00 — Inför lex för polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en lex kan införas för polisen och tillkännager detta för regeringen. sköts till döds i . saknades utredare och utlovade förstärkningar kom inte . mord är fortfarande olöst. fall är bara ett av många där polisen inte utfört det arbete de ska och även själva hade velat. Som i alla andra yrken händer det fel, både strukturella och personliga. Men där sjukvården har lex och flygbranschen har finns det inom polisen inget motsvarande system för lärande av de misstag som begås. Dagens system för att hantera fel och misstag inom polisen är olyckligt eftersom det är mer inriktat på att disciplinera enskilda poliser än på att fånga upp och förebygga organisatoriska problem inom verksamheten. Det innebär att polisen som samlad organisation inte har ett systematiskt lärande av de misstag som begås. och JK har varit inne på liknande tankar tidigare. Det är dags för att äntligen ta tag i frågan om hur polisen kan bli en organisation som fokuserar på att rätta till fel, inte på att straffa de som begår felen.
mot · H6022387 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för bättre stöd till samlingslokalshållarna och tillkännager detta för regeringen. De tre stora samlingslokalshållarna i , , Folkets Hus och Parker och Våra Gårdar är tre starka folkrörelser. Dessa folkrörelser har bidragit till att människor har kunnat träffas i lokaler över hela landet. Många utav dessa lokaler bidrar också till att landsbygden kan utvecklas och är en aktiv demokratiskapare i de samhällen som de verkar i. För att kunna bibehålla landets samlingslokaler så behöver de få rätt förutsättningar att verka och också rätt förutsättningar ekonomiskt. En annan stor folkrörelse är idrotten som också är en viktig del av samhället. får ett statligt stöd för att kunna bedriva sin verksamhet. Detta är ett bra stöd som självklart bör fortsätta. Samlingslokalshållarna kan söka om investeringsstöd hos men detta är endast en liten del som inte täcker det stora behov som finns inom denna rörelse. Civilsamhället kommer att spela en viktig roll i hur ska och kan utvecklas framöver och där spelar samlingslokalerna en viktig roll. Regeringen bör därför se över stödet till samlingslokalerna som fyller en viktig del av bl.a. landsbygdens utveckling. Regeringen bör se över om detta skulle kunna vara ett årligt stöd. Samlingslokalshållarna själv bör kunna bestämma hur stödet ska användas men självklart redovisa tillbaka vad det använts till och hur stor detta har för samhället och bygden där samlingslokalen finns.
mot · H6022388 · 2018-11-30 00:00:00 — Utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygdsutveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygden och tillkännager detta för regeringen. lantbruk och de gröna näringarna är framtiden. Vill ha ökad produktion av närodlade livsmedel så måste satsningar ske inom denna näring. För att minska klyvningen mellan stad och land så är satsningar på landsbygden och dess utveckling avgörande. Det stöd som finns för lantbruket och landsbygdsutveckling betalas ut och sköts av och av länsstyrelserna. Vi har i ökad grad noterat hur lantbruket inte fått sitt stöd utbetalt och att pengar som ska användas till landsbygdsutveckling, genom exempelvis Leadermetoden, fått vänta för att man hänvisar till att man vid handläggande myndigheter inte har ett datasystem som fungerar. Detta är givetvis inte rimligt. Med dagens moderna teknik och för att göra det enklare för lantbruket och landsbygden att få sina stödpengar utbetalda bör regeringen därför snabbutreda hur man på ett enklare och snabbare sätt ska göra detta. I en sådan utredning bör det finnas flera alternativ till hur utbetalningen ska eller kan ske, antingen via datasystem, manuellt eller om det finns andra sätt som gör det enkelt för dem som väntar på stödet att kunna få ta del av det .
mot · H6022390 · 2018-11-30 00:00:00 — Fakturering av styrelseuppdrag i bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken för att göra det möjligt för styrelseledamöter att fakturera uppdrag och tillkännager detta för regeringen. slog fast att styrelsearvoden normalt ska beskattas som inkomst av tjänst, även om arvodena faktureras via eget bolag. Frågan som domstolen tog ställning till var om styrelsearvoden, som betalats ut till ett aktiebolag som styrelseledamoten äger till , ska beskattas som inkomst av näringsverksamhet i aktiebolaget eller som inkomst av tjänst hos styrelseledamoten. Detta försvårar både för den enskilde och för de företag som vill stärka styrelsen med en specifik kompetens. Regeringen bör därför se över regelverken så att det blir möjligt för styrelseledamöter att fakturera uppdrag via näringsverksamhet.
mot · H6022391 · 2018-11-30 00:00:00 — Slopa onödiga skarvar i LSS-lagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till på hur de problem som uppkommer vid övergång från en ålder till en annan, i samband med LSS-lagstiftningen, ska kunna överbryggas och tillkännager detta för regeringen. LSS-lagstiftningen är en viktig lagstiftning som tar hänsyn till behoven hos mycket utsatta människor. Att göra den så smidig som möjlig är viktig, inte minst för att öka tryggheten hos dessa individer. För de som behöver det, efter , finns tillsyn. Tillsynen gäller fram tills att personen tar studenten. Därefter finns ”daglig verksamhet” att tillgå. Här uppkommer en onödig skarv. Personalen på den dagliga verksamheten har ofta semester när den nya individen kommer in i aktiviteten. Stora delar av den ordinarie personalen är helt enkelt borta och något som redan är en utmanande övergång blir än värre eftersom både plats och personal blir ny, som personalen snart kommer bytas igen. En bättre tågordning vore att tillsynen sträckte sig till augusti, då får personen vara kvar på sitt ”fritids” över sommaren i lugn och ro i känd miljö och kan börja det nya när semestrarna är över och ordinarie personal är på plats. Man hinner ju ändå flytta vidare innan nya individer kommer vid skolstart. Samma gäller ju vid övergång från det fritids som ordnas av skolan fram till , att man inte börjar på tillsyn (LSS) förrän . Detta hade underlättat för ungdomarna, familjerna, personalen och kommunerna. Det är dessutom samma pengar som det handlar om, även om verksamheterna skiljer sig åt. Kostnaderna för det offentliga bör därför vara högst marginella.
mot · H6022392 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ställa om klockan vår och höst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa året om och tillkännager detta för regeringen. genomförde en omröstning där fler än 4,5 miljoner personer deltog. Det efter att tryckt på för en förändring. Svaret blev att en majoritet av de som deltog anser att bör råda året runt. Förslag har väckts som går ut till alla EU:s medlemsstater att utreda frågan. Regeringen har inte någon ståndpunkt än utan utreder tidsomställningens påverkan. I Statskontorets utredning som presenterades så visar det sig att folkhälsan och samordning med tiden i andra länder är de områden som berörs. I övriga områden som man undersökt som energi, transporter, jordbruk och turism så har tidsomställningen endast marginell påverkan. De positiva folkhälsoeffekterna av beror bland annat på att de ljusare eftermiddagarna och kvällarna ökar viljan till fysisk rörelse utomhus. ger normaltiden en betydligt större tillgång på dagsljus , vilket enligt sömnforskarna är viktigt för människans dygnsrytm. Det innebär att både permanent och permanent skulle medföra negativa effekter för folkhälsan jämfört med dagens situation. Forskning från visar att omställningen av klockan orsakar ett påslag av stress, vilket i sin tur ökar risken för hjärtinfarkt och därmed också dödsfall. Vi har alltså en återkommande händelse där enskilda individers hälsa och i värsta fall liv riskeras. Visserligen ”räddas” liv när klockan ställs om till normaltid , men nettoeffekten blir negativ som helhet. Exakt hur den ökade stressen slår mot dödligheten i andra sjukdomar är fortfarande okänt. Det finns alltså både negativa och positiva hälsoeffekter att ta hänsyn till men samlat anser vi att det finns goda skäl för att sluta med tidsomställning vår och höst. Vi anser att det finns goda skäl för att det ska vara , med mer ljus för att främja uteliv och rörelse året om, som ska gälla . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H6022394 · 2018-11-30 00:00:00 — Utred möjligheten att tillåta koscherslakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att tillåta koscherslakt och tillkännager detta för regeringen. Kosherslakt, alltså slakt i överensstämmelse med judisk sed, förbjöds i efter en debatt med antisemitiska förtecken. har förbudet stått fast, även om argumenten för ett förbud förändrats. hävdas det ofta att kosherslakt inte skulle vara förenligt med svenska djurskyddslagar. Det är självklart en god ambition att värna djurvälfärden, men den praktiska effekten är skral, då den som vill följa judisk sed i sin kosthållning tvingas importera kött från grannländer som tillåter kosherslakt. Följden blir att importen sker från länder med sämre djurhållning och djurskyddsregler. Det är olyckligt, att man håller kosher bör inte vara ett hinder för att kunna köpa svenskt kvalitetskött. Det kvarstår också den olyckliga följden att det kan uppfattas som en markering att är ett land som är svårt att leva i för den som följer judisk sed. I när antisemitismen tyvärr vinner mark bör vi som lagstiftare sända den rakt motsatta signalen: att ska vara ett land där det är tryggt och enkelt att leva som jude, oavsett om du håller kosher eller inte. Med anledning av ovanstående bör regeringen utreda möjligheterna att tillåta kosherslakt i .
mot · H6022395 · 2018-11-30 00:00:00 — En svensk modell för ”regulatory sandboxes” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en svensk version av regulatory sandboxes och tillkännager detta för regeringen. Flera länder i har tagit fram modeller för så kallade regulatory sandboxes för att ge en möjlighet för fintech-bolag att testa innovationer på marknaden under tillsynsmyndighetens tillsyn. Anledningen till att skapa en sådan regulatorisk sandlåda är dels att klargöra förutsättningarna under rådande regelverk, dels att skapa bättre förutsättningar att testa nya innovationer på området. på området, Financial Conduct Advisory, beskriver sin sandlåda som ”a ’safe space’ in which businesses can test innovative products, services, business models and delivery mechanisms in a live environment while ensuring that consumers are appropriately protected”. innovationskraft är stark och de åtgärder som FI redan har vidtagit, till exempel det nationella innovationscenter som myndigheten inrättat, är välkomna. Men för att stärka konkurrenskraft och tillväxt är det värt att ytterligare utforska möjligheten att arbeta med sandboxing i . Med anledning av detta föreslås regeringen utreda möjligheten att verka för en svensk regulatorisk sandlåda.
mot · H6022396 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja taket för RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur RUT-avdraget kan utökas och omfatta fler tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda utökad avdragsrätt för och till att gälla för hushållens alla köpta tjänster och tillkännager detta för regeringen. RUT-reformen har skapat möjligheter för familjer att klara vardagen. Den har frigjort tid för ökat arbetsmarknadsdeltagande, ökade arbetsinkomster och yrkeskarriär. Den har lett till att fler har fått sitt första jobb och startat sitt första företag. Tack vare det RUT-avdrag som infördes av alliansregeringen har efterfrågan på hushållsnära tjänster ökat stadigt . Det har lett till många nya jobb, minskat svartjobb och underlättat livet för många småbarnsfamiljer och många äldre. Dessa jobb har vuxit fram utan några sänkta löner, subventionerade anställningar eller uppfinningsrikedom vad gäller olika arbetsmarknadsåtgärder. På lite sikt borde avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster införas. Genom att införa en utökad avdragsrätt från och till att gälla hushållens alla köpta tjänster av certifierade leverantörer så skulle nya tjänster, som inte erbjuds , växa fram. När hushållen köper tjänster så är det med redan skattade medel, de är därför en priskänsligare konsumentgrupp än företagen. Det skulle gynna en hållbar ekonomi där konsumtion styrs mot tjänster, reparationer och dylikt istället för av varor. Med en generell avdragsrätt skulle nya tjänster och behov kunna utvecklas friare. Jag föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning om hur avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster skulle kunna utformas.
mot · H6022397 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att få dubbelspår på järnvägen hela sträckan i korridoren ––och tillkännager detta för regeringen. Pendlingen mellan länder i är störst mellan och . Det är drygt 28 000 svenska pendlare som har sin huvudsakliga inkomst i och till det kommer lika många deltidspendlare. I korridoren ––bor 8 miljoner människor. Här finns både näringsliv, arbetsmarknad, kultur och dynamiken i att det är gränsland som ger förutsättningar för ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt järnvägsnät. Ett järnvägsnät som binder samman människor och verksamheter och med det skapar en stark och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion. För en hållbar utveckling i en tillväxtregion krävs förutsättningar för att transportera både gods och personer på järnväg. För som ett särskilt handelsberoende land är det nödvändigt att verka för en god internationell tillgänglighet. En mycket stor del av vårt handelsutbyte sker med , och . Nämnda stråk sammanfaller också i stor utsträckning med behoven att bygga ut infrastrukturen för både godstransporter och snabba personresor. Att flytta gods från lastbil till järnväg har stora miljömässiga fördelar och järnvägspendlare minskar miljöpåverkan – men för det krävs järnvägsnät. Det är ett tydligt nationellt/skandinaviskt intresse att verka för en utveckling av denna tillväxtregion, bland annat genom samplanering och prioritering över landsgränserna. jobbar efter att man har ett tydligt uppdrag att planera för utbyggnad/förbättring av sträckningen –norska gränsen. Det kommer att innebära vissa utredningar som ska ligga som grund för revidering av nationella infraplanen 2022. Ett litet men ändå viktigt steg vore att i olika offentliga sammanhang börja behandla väg- och järnvägskorridoren mellan , och som ett enda sammanhängande, skandinaviskt stråk. Men framför allt behövs en tydlig viljeinriktning och konkreta åtgärder och initiativ från regeringarnas sida för att få till stånd ett samordnat agerande för en utbyggnad speciellt av järnvägssystemet. Ett första steg vore att få till stånd mötesspår för att öka kapaciteten. Norska regeringen har gett det norska i uppdrag att utreda sträckan –med fokus på flaskhalsen i nuvarande sträckning mellan och . Den har även fastställt en tidsplan för utbyggnad till dubbelspår på den norska sidan. Det är viktigt att även den prioriterar frågan om dubbelspår mellan och för att få till stånd korridoren ––. Detta bör ges regeringen tillkänna.