mot · H6022993 · 2018-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2020–2028 (avsnitt 3.5.3). avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:13 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022 (avsnitt 3.5.13). arbetsmarknad lider av arbetsbrist och arbetslöshet på samma gång. Det är arbetsbrist inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Kompetensbristen är utbredd, 9 av 10 industriföretag rapporterar att de har svårt att hitta rätt kompetens och flertalet får säga nej till nya ordrar p.g.a. kompetensbrist (Teknikföretagen 2018). ser vi hur personer med låg utbildning, utomeuropeiskt födda och nyanlända har mycket svårt att få in en fot på arbetsmarknaden (2018). arbetsmarknad är tudelad och det är en av vår tids största samhällsutmaningar. Det är nämligen inte alla samhällsgrupper som gagnas av högkonjunkturen utan det finns samhällsgrupper som är fortsatt exkluderade på arbetsmarknaden. Trots att arbetslösheten har sjunkit generellt har personer med utsatt ställning på arbetsmarknaden inte fått det enklare att få ett jobb. Sysselsättningsskillnaden mellan inrikes- och utrikesfödda är . För utrikesfödda män och kvinnor är skillnaden ännu större, , ett sysselsättningsgap som inte minskar – trots att vi befinner oss i en högkonjunktur. av alla utrikesfödda kvinnor är sysselsatta, vilket är ett bottenbetyg för den svenska integrationen. Det finns flera insatser för att hjälpa unga och utrikes födda in på arbetsmarknaden. I debatten hänvisas ofta till extratjänsterna som subventionerar hela lönen. Det är dock en stödform som är förknippad med mycket administration och höga kostnader. Den kan bara ges efter att en person fått uppehållstillstånd och den kräver att personen är inskriven som arbetssökande via Arbetsförmedlingen samt att arbetsvillkoren motsvarar gällande kollektivavtal. har flera anställts via extratjänster men dessvärre har notan för skattebetalarna varit alldeles för hög och personer som verkligen skulle behöva ett första jobb får det inte. Enligt gick endast en knapp procent av de nyanlända deltagarna vidare till ett arbete utan subvention . Subventionsgraden är , vilket innebär ett otroligt slöseri med skattemedel och deltagarens tid. Mer än hälften av de som har en extratjänst har minst en gymnasial utbildning. Den gruppen av arbetssökande behöver oftast inte lönestöd – de behöver fler vägar in på svensk arbetsmarknad. och utsatta grupper behöver en ny jobbagenda och inte en omhändertagandepolitik som rycker undan mattan för människor som inget hellre vill än att ha ett riktigt jobb att gå till och tjäna egna pengar. nya jobbagenda måste ställa höga krav men det ska alltid finnas alternativ och valmöjligheter som arbetssökande i Liberalernas . Dessvärre har regeringen stängt flera av de dörrar som Liberalerna vill öppna. Regeringen säger nej till jobb med något lägre lön, regeringen har skurit ned på yrkesutbildningar och hotas 11 000 yrkeshögskoleplatser, regeringens subventionerade anställningar har trängt ut prioriterade matchnings- och utbildningsinsatser och regeringen har konsekvent sagt nej till ökade krav på språkundervisning för nyanlända. Som nyanländ måste det finnas goda förutsättningar och möjligheter att lära sig språket, studera till en gymnasieexamen, gå yrkesprogram, vidareutbilda sig, starta eget företag eller skaffa sig ett arbete. Detta presenteras närmare i andra utgiftsområden. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna står upp för fler vägar in på svensk arbetsmarknad oavsett tidigare utbildning och erfarenhet. Det är för att erbjuda valmöjligheter och möjliggöra goda framtidsutsikter. Alla människor vill inte ta igen förlorad utbildning, och vem som vill studera vidare är ett val som det inte är upp till politiska partier att göra. Liberalerna vill erbjuda valmöjligheter och därför måste det vara möjligt att få ett första arbetstillfälle i – även utan en gymnasieexamen. Efter ett första jobb kommer nämligen oftast ett andra, med bättre villkor och högre lön. Vi vill se en rad förslag för en mer dynamisk arbetsmarknad med incitament för arbetsgivare att anställa och möjligheter för arbetssökande att få ett första jobb. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna vill införa Inträdesjobb, en ny anställningsform riktad mot personer som har svårt att få ett första jobb. För det ändamålet avsätter vi 554 miljoner under anslag 1:14. Reformen riktar sig till unga upp till utan gymnasieexamen och nyanlända under deras fem första år i . På grund av bristande utbildning hos gruppen unga och bristande språkkunskaper inom gruppen nyanlända har det varit svårt att få ett första arbetstillfälle. Inträdesjobben gör det både billigare och enklare att anställa. Lönen uppgår till av rådande ingångslön i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses därmed gå till utbildning eller att lära sig arbetet. Arbetstagaren omfattas av LAS och har den anställde ett arbetsrättsligt skydd motsvarande en provanställning, som därefter övergår till en tillsvidareanställning. För att sänka kostnaderna att anställa slopas arbetsgivaravgiften . Inträdesjobb är en ny anställningsform och inget arbetsmarknadsprogram. Problemet med flertalet arbetsmarknadsprogram är deras komplexitet. Arbetsgivaren måste känna till regelverket, gå via Arbetsförmedlingen och få godkännande av de lokala parterna. Med en ny anställningsform minimerar vi den administrativa bördan för arbetsgivaren, vilket leder till att fler vill anställa och att fler människor därmed får ett första jobb att gå till. Liberalerna vill lägga ned Arbetsförmedlingen. Vi behöver en ny myndighet som fokuserar på samhällets mest utsatta arbetssökande. Personer med en utsatt arbetslöshet är enligt Arbetsförmedlingen antingen nyanlända, saknar gymnasieutbildning, har någon form av funktionsnedsättning eller är . Vi anser att den nya myndigheten bör konkurrensutsättas av civila aktörer, kommuner och privata matchningsföretag för att dra ned kostnaderna och effektivisera insatserna. Regeringen spenderar på ett oansvarigt sätt skattebetalarnas pengar genom olika arbetsmarknadsåtgärder utan att utsatta gruppers sannolikhet att få ett jobb har ökat. Arbetsförmedlingen har en omsättning , vilket motsvarar av de samlade utgifterna i statsbudgeten. har vid ett flertal tillfällen poängterat att Arbetsförmedlingen behöver effektiviseras samt att myndigheten inte gör en kritisk avvägning ifall insatsen är värd kostnaden (RiR 2016:21). Arbetsförmedlingen har nästan 15 000 anställda. Av dessa är 8 400 arbetsförmedlare. Undersökningar från Arbetsförmedlingen visar att det endast är av de personer som har lämnat Arbetsförmedlingen för en osubventionerad anställning som menar att en arbetsförmedlare bidragit till den processen (dnr 2017:1322). Det är inte rimligt att fortsätta öka anslagen till en myndighet vars kostnader är så pass höga och vars resultat är så undermåliga. Fokus för en statlig arbetsmarknadsaktör måste skifta. Människor som står långt ifrån arbetsmarknaden, som har en så kallad utsatt arbetslöshet, måste prioriteras och ska få ökat stöd för att få in en fot på svensk arbetsmarknad. Särskilt utrikesfödda kvinnor måste tidigt få stöd för att komma i jobb. Därför behövs en ny myndighet vars syfte måste vara att bli smalare men mycket skarpare i sitt stöd för dem som behöver det allra mest. Som ett första steg i att rationalisera myndigheten och byta ut Arbetsförmedlingen mot en smalare myndighet vill Liberalerna minska dess förvaltningsanslag med under anslag 1:1 för . Vi vill kraftigt minska omfattningen på verkningslösa arbetsmarknadsprogram till förmån för riktiga jobb. Vad som behövs är riktiga arbetstillfällen som generar skatteintäkter och som gör det möjligt för människor att få en egen lön att leva på. Subventionerade anställningar och arbetsmarknadspolitiska program är viktiga och kan vara väldigt effektiva för att hjälpa utsatta arbetssökande att få in en fot på arbetsmarknaden. Men Liberalerna motsätter sig dyra och ineffektiva sådana. Medan extratjänsterna har ökat explosionsartat har nystartsjobben, som har en snittkostnad på ungefär hälften av extratjänsterna, minskat med ungefär 5 000 platser. Antalet deltagare som gått till en reguljär anställning efter nystartsjobben är dessutom större än för extratjänstdeltagare. Extratjänsterna är dessvärre både ineffektiva och dyra. De skapar inlåsningseffekter och tränger undan riktiga jobb, och de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden får inte det stöd som de behöver. Varje jobb som har kommit till efter extratjänsterna har kostat skattebetalarna . Enligt kommer den totala kostnaden för extratjänsterna att ha dubblerats . Liberalerna kan inte acceptera att fortsätter att spendera miljarder i verkningslösa program. Därför avser vi att avskaffa extratjänsterna, introduktionsjobben och moderna beredskapsjobb, vilket stärker statens finanser med under anslag 1:3. Det är positivt att regeringen minskat antalet arbetsmarknadsprogram under introduktionsjobb. Dessvärre är även introduktionsjobb kostsamma och ineffektiva. Liberalerna vill därför satsa på det arbetsmarknadsprogram som faktiskt genererar riktiga jobbtillfällen, förbereder deltagaren för arbetslivet och som dessutom innebär ökade skatteintäkter för samhället (dnr 2018:1324). Därför vill vi utveckla nystartsjobben till Nystartsjobb+ som är enklare för arbetsgivaren att tillämpa med ett lägre lönetak, 18 000 i stället för dagens 20 000, vilket minskar kostnaden för befintliga nystartsjobb med 403 miljoner under anslag 1:12. Vidare föreslår vi att subventionsgraden höjs i takt med hur länge en person varit arbetslös. Detta förslag berör dock inte stöden till personer med funktionsnedsättning. För att införa Nystartsjobb+ höjs på detta utgiftsområde anslag 1:12 med sammantaget 2019. Ett problem med nystartsjobben, och flera andra arbetsmarknadsprogram, är att det är en stor överrepresentation av män. Fler än dubbelt så många män deltar i ett nystartsjobb (Arbetsförmedlingen 2018). som vi ser hur sysselsättningsgraden minskat mellan könen bland inrikes födda, så går det i motsatt riktning för utrikesfödda kvinnor och män. Liberalerna vill skapa fler möjligheter för kvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden. Nyanlända kvinnor är underrepresenterade på arbetsmarknaden och därför vill Liberalerna verka för att fler företag erbjuder fler nystartsanställningar för nyanlända kvinnor. För det ändamålet avsätter Liberalerna 640 miljoner under anslag 1:12, vilket motsvarar cirka 5 000 nystartsjobb. Vi vill också utveckla RUT-reformen, som bidragit till att framförallt utrikes födda kvinnor fått jobb med egen lön. Många nya företag har även startats av främst kvinnor som är arbetsgivare till tiotusentals kvinnor som tack vare reformen fått sitt första jobb. Liberalerna vill bredda RUT-avdraget till fler tjänster och tredubbla taket i RUT-avdraget. Detta beskrivs utförligare i skatteavsnittet i denna motion. Olika former av vuxenutbildningar krävs också för att rusta människor att komma ut i jobb. Dessa förslag presenteras närmare under utgiftsområde 16 i denna motion. arbetsmarknad kommer att bli mer rörlig till följd av utvecklad teknik och fortsatt globalisering. Liberalerna föreslår därför en rad olika förslag i denna budgetmotion samt i partiets kompetens-, företags-, arbetsmarknads- och utbildningsmotion kring hur vi kan uppmuntra det livslånga lärandet och möjliggöra för fler arbetstagare att fylla på sin kompetens och byta yrkesbana. Det behövs större flexibilitet och fler möjligheter att komplettera sin utbildning högre upp i åldern. Det ska löna sig att arbeta och det gäller även för dem med försörjningsstöd. Alliansregeringen införde 2014 en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet så att en person med försörjningsstöd får behålla av en inkomstökning. På så sätt ökar drivkraften att gå från bidrag till arbete. Liberalerna föreslår att jobbstimulansen nu utökas till . Det innebär att marginaleffekten sjunker påtagligt till och att det därmed lönar sig att arbeta deltid och ta ett extrajobb. Detta innebär ökade kostnader för försörjningsstöd, vilket behandlas under utgiftsområde 25. Samhället ska ha höga förväntningar på egenförsörjning och vi vill att motprestation för försörjningsstöd ska bli obligatoriskt i kommunerna. Det kan handla om ett aktivitetskrav på arbetsföra människor med försörjningsstöd, att genomföra praktik, att läsa SFI eller att man som arbetssökande ska söka arbete utanför kommungränsen. Det finns en möjlighet för kommuner att ställa sådana krav på motprestation för att erhålla försörjningsstöd, men alltför få tillämpar den möjligheten. Liberalerna vill öka tryggheten i omställning genom en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak i försäkringen en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta har regeringen skapat reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Liberalerna har därför inte kunnat acceptera regeringens tidigare höjning av taket i a-kassan. För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring föreslår Liberalerna i denna motion att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Detta beräknas sammantaget, genom effekt på bland annat anslag 1:2 inom detta utgiftsområde, stärka det finansiella sparandet med 2019. Som en konsekvensändring av återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen höjs anslag 1:2 med . Därtill avvisas fortfarande på samma anslag en förlängd arbetslöshetsförsäkring för deltidsarbetande på , och dessutom avvisas borttagande av karensdag i a-kassan samt en utvecklingsersättningsminskning till följd av inträdesjobb som minskar anslag 1:2 med 30 respektive för . För att påskynda införandet av en obligatorisk a-kassa tillför Liberalerna för under anslag 1:2 så att det skyndsamt kan utredas hur löntagare kan omfattas av en heltäckande arbetslöshetsförsäkring. En obligatorisk a-kassa skulle framförallt gynna utsatta arbetstagare som inte har kännedom om regelverket (SOU 2008:54). Alltför många personer med funktionsnedsättning saknar jobb att gå till och det finns behov av olika insatser för att stötta individer att hitta sin plats på arbetsmarknaden. De olika anställningsstöden för personer med funktionsnedsättning spelar en viktig roll för att individen ska kunna komma i jobb och få vara delaktig i den gemenskap som jobbet kan ge. Vi är positiva till regeringens tidigare höjning av höjt tak för lönebidragen men avvisar fler anställningar med lönebidrag och en fortsatt utbyggnad av . har förändrats och antalet personer med psykisk funktionsnedsättning, ofta till följd av långvarig psykisk ohälsa och missbruk, har ökat dramatiskt inom (dnr 2018:1578). har även andelen utrikes födda ökat från ungefär en fjärdedel 2007 till knappt hälften 2018. Liberalerna anser att har ett mycket viktigt uppdrag men verksamheten behöver renodlas så att personer som verkligen behöver hjälp kan få det. Det är inom som kommer från en prioriterad grupp, det vill säga personer med någon form av psykisk eller fysisk funktionsnedsättning, vilket behöver öka för att ska förbli ändamålsenligt. Liberalerna vill därför förändra direktiven till . Direktiven från den nya myndigheten efter Arbetsförmedlingen behöver förtydliga vilka personer som bör omfattas av . Det ska ej vara personer som har låg kompetens på grund av bristande utbildning eller färdigheter. Mot bakgrund av en renodling av uppdrag minskas därmed anslag 1:4 med . Liberalerna vill göra det enklare för arbetstagare att tipsa när arbetsplatser misslyckas med att följa föreskrifter och lagar. Vi vill dessutom att skyddsombud och arbetsgivare får ökad förståelse och utbildning kring sexuella trakasserier så att skyddsombud direkt kan anmäla arbetsplatser och arbetsgivare till samt så att arbetsgivare kan arbeta preventivt. Liberalerna vill skapa en enhet som uteslutande arbetar med psykisk ohälsa, trakasserier och diskriminering på arbetsplatser hos . Den ska jobba nära DO och underlätta för anmälningar och information. För det ändamålet avsätter vi 25 miljoner 2019 under anslag 2:1. återgår vi till den tidigare anslagsnivån för anställning av arbetsmiljöinspektörer, vilket minskar anslag 2:1 med 25 miljoner 2019. Liberalerna har i partiets arbetsmarknadsmotion yrkat för att införa en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder samt förändringar inom arbetsrätten som sannolikt kommer att anstränga Arbetsdomstolens resurser. Det i kombination med att det tar att behandla arbetstvister har föranlett att Liberalerna vill tillföra ytterligare medel. Vi tillskjuter 10 miljoner till Arbetsdomstolen under 2:2. Liberalerna anser inte att det är en rimlig åtgärd att CSN-lån ska gå till körkort. Det är en privat marknad som staten inte ska blanda sig i. Liberalerna avsätter hellre ökat studiemedel åt akademiska utbildningar som långsiktigt resulterar i ökade skatteintäkter. Därför avvisar vi regeringens satsning om 151 miljoner till anslag 1:13 år 2019. Vi avvisar helt anslaget Arbetslivspolitik 2:5, vilket innebär en budgetförstärkning på för . Liberalerna minskar anslaget till förstärkt arbetsträning som insats i etableringsprogrammet. Detta ger en budgetförstärkning på under anslag 1:3. Liberalernas förslag i övriga delar av denna motion ger följdändringar också på detta område. Som en konsekvens av förslaget om slopad löneskatt för äldre ökar utgifterna under anslag 1:2 med . Som en konsekvens av förslagen om koldioxid- och energiskatt samt läckageskatt minskar utgifterna under anslag 1:2 med . Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:5 och 2:1. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (L) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –8 637 333,333 Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () –9 202 333,333 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd –1 700 000 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –8 583 333,333 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Gulan Avci (L)