mot · H6022734 · 2018-11-30 00:00:00 — De förslag som har presenterats av regeringen vad gäller flyget har inte haft som syfte att stärka flygets konkurrenskraft. ser med stor oro att regeringens förslag i stället har handlat om bland annat en nedläggning av . Flyget behövs för att hela ska leva och utgör en viktig komponent för fler jobb och ökad konkurrenskraft. Flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen. Det är angeläget att fortsatt ligger i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. var den första flygplatsen i världen med en stationär tankanläggning för bioflygbränsle. Allt fler flygbolag börjar nu ansluta sig till den av Sky NRG skapade som ger företag och organisationer möjlighet att minska sin klimatpåverkan genom flygningar med bioflygbränsle. Detta är en mycket positiv utveckling. vill fortsätta arbeta för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi anser därför att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Det är viktigt att möjliggöra tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. Vi föreslår därför en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången av biobränsle till flyget. föreslår att det införs krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i allt flygbränsle. Vi föreslår att start- och landningsavgifterna ska vara miljö- och klimatstyrande för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. Vi föreslår att tar ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Vi föreslår att det genomförs en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. En nationell flygskatt, som regeringen infört, är skadlig för svensk ekonomi. Nästan samtliga remissinstanser dömde ut denna nationella flygskatt och anser att den är skadlig för svensk tillväxt. Denna skatt är i praktiken en straffskatt på dem som är mest beroende av flyg. I och med att föreslår att flygskatten avskaffas, säger vi också nej till den kompensation för ekonomiska förluster som flygskatten förorsakar och som regeringen föreslår ska anvisas till anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Nationell flygskatt har införts i andra europeiska länder men dragits tillbaka eftersom den äventyrar arbetstillfällen, fördyrar resande och transporter samt slår ut regionala flygplatser. Klimathotet, som flygskatten är tänkt att avhjälpa, är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Genom EU:s påtryckningar har också enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. föreslår att aktivt verkar via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. De regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationen med och andra resmål runtom i och världen ska fungera. Att kunna delta på ett möte i huvudstaden eller i någon annan del av landet och sedan kunna åka tillbaka är viktigt för de företag och organisationer som har anställda och förtroendevalda som behöver närvara. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som främst finns i storstadsområdena. Här finns högre omsättning och därmed lönsamhet. De statliga flygplatserna gör också stora vinster. De mindre icke-statliga flygplatserna ägs främst av kommunerna med stöd av landsting och regioner. De finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommunerna och regionerna men har inte möjlighet till samma höga omsättning och har därför svårare att gå med vinst. Detta innebär att redan hårt pressade flygbolag ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från så kallade nav-flygplatser som eller . De icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Detta riskerar att stora delar av går miste om tillväxten genom ökad turism och arbetspendlande som flyget bidrar till. Finansieringen för de små flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. vill värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. växer med rekordfart och behöver , en citynära flygplats. Befolkningen ökar och har stor betydelse och är tillväxtmotor i den svenska ekonomin och välfärden. är ett ekonomiskt nav i , som behöver snabba transporter både inrikes och utrikes och inte minst har stor betydelse för de regionala flygplatsernas och landsbygdens tillgänglighet och överlevnad. Bristande kommunikationer påverkar jobb och tillväxt i hela och inte minst turistnäringen. En nedläggning av skulle påverka hela landet och den regionala utveckling vi önskar framöver. I stället bör utvecklas. vill se en bred satsning på infrastruktur där flyget ingår som en del. och kompletterar varandra och ligger dessutom en bit utanför city och har dessutom ingen kapacitet att ta hand om flygtrafik. håller på att rustas för högre kapacitet och räcker inte till och behöver byggas ut för att klara av dagens och morddagens flygtrafik. knyter vårt land samman på många sätt, och enligt kommer detta beslut, om det förverkligas, leda till att minst 24 000 jobb försvinner och konkurrenskraft minskar internationellt. är därför ingen lokal fråga utan är ett nationellt intresse. Taxi är en självklar och viktig del i trafiken. Sedan den svenska taximarknaden avreglerades 1990 har antalet taxibilar ökat , enligt . Det är en bra utveckling, möjliggjord av god konkurrens. Fler aktörer inom taximarknaden har både lett till ett större utbud av taxiföretag och fler jobb. Det är mycket välkommet. Stoppa fusket inom taxibranschen Med avregleringen har också en del problem uppstått eller förstärkts. Turister luras att betala hutlösa priser, och chaufförer har blivit föremål för både hot och våld. Vissa chaufförer har svårt att hitta dit kunden ska, och färdtjänst och andra offentligt betalda resor har hamnat i blåsväder då vissa personer blivit avsläppta på fel ställe. Med anledning av de ovannämnda problemen inom taxinäringen, lade och övriga allianspartier i regering fram ett förslag till ny lag om redovisningscentraler för taxi för att förbättra möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. Lagen om redovisningscentraler trädde i kraft . är taxitrafikföretagen skyldiga att överföra taxameteruppgifter till så kallade redovisningscentraler som i sin tur är skyldiga att lämna ut uppgifterna till . är det också krav på att varje taxibils taxameter ska besiktigas av ett godkänt besiktningsorgan med högst intervall. I taxibilar där godkänd taxameter inte finns ska polis vid kontroll kunna omhänderta registreringsskylten och ogiltig taxilegitimation. Betalterminalen i taxin ska dessutom vara ansluten till taxametern så att alla kortbetalningar registreras. Ett nytt krav är också att taxichaufförer innan resan påbörjas ska lämna en bindande prisuppgift till kunden om jämförelsepriset före resan överstiger . Som ovan taxiresenär eller turist i en ny stad kan det vara svårt att veta hur mycket taxiresan ska kosta, därför kan det nya kravet vara ett sätt att komma till bukt med problematiken. Taxibranschen är en viktig del av besöksnäringen men rykte vad gäller priser och pålitlighet har naggats i kanten . De nya reglerna kan bidra till att avhjälpa dessa. Men för att de nya bestämmelserna inte ska vara verkningslösa anser att det behövs goda informationsinsatser och utökad tillsynskontroll. Taxiåkeriernas situation bör också underlättas genom att dubbel redovisning av taxametern inte ska krävas. sker både en digital och en redovisning. Den redovisningen borde kunna upphöra då taxibilen är uppkopplad gentemot en avläsningscentral. Tillåt döva att ta taxilicens I är det inte tillåtet för döva att ta taxilicens eftersom Transportstyrelsens regler säger att den som innehar taxiförarlegitimation ska kunna uppfatta vad en passagerare eller annan trafikant försöker kommunicera. I de allra flesta fall är detta ett helt rimligt krav. Men det finns de som inte kan göra sig förstådda med annat än teckenspråk och för dessa spelar den muntliga kommunikationen ingen roll. är arbetslösheten hög bland döva, liksom bland andra grupper med olika typer av funktionsnedsättning. Att möjliggöra för döva att ta taxilicens skulle göra det möjligt för nischade taxibolag eller nischade taxitjänster som riktar sig endast till döva. Det skulle underlätta både för döva som behöver färdtjänst, skolskjuts och annan samhällsservice som det ökar möjligheten till försörjning för den som är döv. Öka säkerheten på gator och stationer Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . Mot bakgrund av det ökande hotet från terrorism finns det anledning att öka skyddet och tryggheten på olika samlingsplatser, däribland gågator, vägar, resecentra, järnvägsstationer, hamnar och flygplatser. Flera terrorattentat i , inklusive i , har skett i anslutning till transportsystemet, exempelvis på gator, järnvägsstationer, tunnelbane- och busstationer eller flygplatser. Väg- och transportsystemet bör stärkas och göras mer robust för att stå emot terrorattacker. I överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen berörs säkerheten i den offentliga miljön. Ansvaret för säkerheten i den offentliga miljön delas av flera samhällsaktörer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gavs i och med överenskommelsen ett uppdrag att samordna det risk- och sårbarhetsarbete som bidrar till en ökad trygghet och säkerhet i den offentliga miljön. Det kan röra sig om platser där gångtrafikanter är utsatta, trygghet på arenor och andra konsertlokaler, men också mer generella frågor som samhällsplanering utifrån ett riskperspektiv. I uppdraget ska ingå att kartlägga luckor i ansvar, samla och sprida kunskap samt ge nationell vägledning för skyddsåtgärder. Arbetet ska göras i samverkan med de statliga myndigheter som i första hand berörs. En viktig aktör i detta arbete är kommunerna som bland annat gör risk- och sårbarhetsanalyser. I de insatser som görs är en nära samverkan med SKL och kommunala företrädare således viktig. De myndigheter som främst berörs utöver MSB är , , och . bör omgående, i samarbete med kommuner och landsting, arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. anser att ska avsättas för detta arbete, som bör inriktas på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten på gator och järnvägsstationer. Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandsteckningen måste fortsätta, framför allt i glesbygd och på landsbygd. Målet är att av alla hushåll och företag i ska ha tillgång till bredband om minst /s . Tillgång till bra mobiltelefoni är helt avgörande. behöver ett snabbt och säkert mobilnät med bättre geografisk täckning och god kapacitet. Alliansregeringen tog ett steg i att förbättra möjligheterna till mobil kommunikation i hela landet genom att frigöra det så kallade 700-megahertzbandet genom auktion. Det är nu viktigt att regeringen fullföljer arbetet för att nå statens bredbandsmål till 2020. som 700-megahertzbandet auktioneras ut måste blåljusmyndigheternas behov bli tillgodosedda. Polisen, Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och påpekar alla vikten av att man fortsätter ha kontroll över delar av 700-megahertzbandet. bjöd PTS in till auktion i 700-megahertzbandet. Man ställer då också ett täckningskrav som ska styra mot ökad utbyggnad i de län som har flest vita fläckar . Planerad auktionsstart är . Ett problem som sätter käppar i hjulet för utbyggnaden av bredband är lokaliseringsprincipen, som hämmar stadsnätens utveckling och i förlängningen även bredbandsutbyggnaden på landsbygden. 220 av 290 kommuner har stadsnät. Dessa kompletterar andra aktörer och bidrar till målet om ett helt uppkopplat . För att kunna uppnå statens bredbandsmål krävs en skyndsam förändring i kommunallagen liknande den som gjort det möjligt för kommunala energibolag att erbjuda sina tjänster över kommungränser. De administrativa gränser vi satt är inte nödvändigtvis rimliga för bredbandslösningar. PTS har föreslagit ett undantag från lokaliseringsprincipen när det gäller bredbandsutbyggnad[4]. Tillgång till bredband i hela vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, vilket förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband i hela landet som har hög överföringskapacitet. Det är angeläget att se till att samtliga invånare får jämlika villkor för att bo och verka i olika delar i landet. Där det inte finns ekonomiskt intresse och lönsamhet för de privata aktörerna på marknaden att bygga ut bredband bör staten påskynda utbyggnaden av bredband och mobilt uppkoppling. Vi vill också se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . En förutsättning för att kunna driva företag på ett effektivt sätt – och i ökande utsträckning för den dagliga livsföringen i övrigt – är pålitlig och snabb internetuppkoppling. saknar stora delar av landet tillgång till bredband, och utbyggnadstakten skiljer sig stort mellan olika delar av landet. För att i ett kortare perspektiv kraftigt öka tillgången till bredband med hög överföringskapacitet behöver frekvensutrymmet för mobila lösningar utökas. Det s.k. 700-MHz-bandet bör auktioneras ut för att användas för elektroniska kommunikationer med fullgod bredbandstäckning också i glest befolkade områden. har påbörjat en avveckling av det fasta telefonnätet i syfte att ersätta detta med fiber eller mobil teknik. Det innebär att i vissa områden exempelvis ersätter vanlig fast telefoni med lösningar via mobilnätet, och bredband via telejacket (ADSL) med fiber eller mobilt bredband. Detta har medfört att många abonnenter som tidigare haft fungerande bredbandstäckning förlorat denna. När det fasta bredbandet försvinner uppstår stora merkostnader för abonnenten, som tvingas gå över till en mobil bredbandslösning (om sådan är möjlig). Kostnaden kan öka och abonnent. har, med början 2016, avlägsnat den fasta förbindelsen via koppartråd för tiotusentals abonnenter. Från många håll rapporteras om problem med anslutningen efter det att kopparnätet ersatts med mobilt bredband. Många mobilmaster blir överbelastade. Från ansvarigt socialdemokratiskt statsråd har ingenting gjorts. Tyvärr accepterade inte den rödgröna regeringen principen att användarna inte ska berövas fungerande lösningar innan någon ny fungerande lösning finns på plats. Huvudalternativet till det nedmonterade kopparnätet på landsbygden har ansetts vara utbyggt mobilt bredband i glesbygd. Enligt PTS själv är 700-bandet särskilt gynnsamt för mobila bredbandstjänster i glesbygd. beslöt regeringen att öppna upp 700-bandet för mobilt bredband . Emellertid beslutade regeringen att skjuta upp tillgängliggörandet av 700-bandet med . Häpnadsväckande nog har regeringen låtit nedmonteringen av kopparnätet fortsätta som planerat trots det nya beslutet om 700-bandet. Allt fler människor upplever nu frustrationen av att berövas fungerande bredbandsanslutning. Runt om i talas det om en skandal, det stora bredbandssveket. Ett socialdemokratiskt kommunalråd i kommun vädjade till att skjuta upp avvecklingen tills det finns fungerande alternativ. anser att det borde kunna ses som självklart att inte klippa det fasta kopparnätet innan ett fungerande alternativ finns på plats i det enskilda fallet. Det kan lätt ses som ett uttryck för storstadens arrogans när det gamla nätet tas bort innan ett nytt fast fibernät finns på plats. , som presenterade sitt betänkande , föreslår att regeringen säkerställer tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan uppkoppling i samband med avvecklingen av kopparnäten. Kommittén skriver att problemen riskerar att fortgå . För att inte kommuninvånare i landsbygderna ska stå utan en fungerande uppkoppling föreslår kommittén därför att regeringen omgående tar initiativ till att säkerställa tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan ersättning i samband med Telias förändringar av kopparnäten. Som möjliga åtgärder föreslår kommittén att den så kallade SOT-nivån[5] omgående höjs, alternativt driva på marknadens aktörer för ett snabbare teknikskifte i landsbygderna. Kommittén nämner också att staten i egenskap av ägare kan ställa konkreta krav på teknikkompensation från . Det har inte undgått någon att postutdelningen inte har fungerat tillräckligt bra. Det behövs strukturella förändringar för att posten som samhällsservice ska fungera tillfredsställande. anser att Postnord inte har klarat sitt samhällsuppdrag. Postnord måste höja sin leveranstillförlitlighet så att inte invånare drabbas av inkassokrav eller missar sjukhusbesök. De största förlorarna på en osäker brevhantering är boende och företag på landsbygden. kräver att Postnord gör de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram . Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på en ny postlag som skärper kraven på bättre leverans och service. föreslår att satsningen på avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar, som introducerades i föregående års budgetproposition, avskaffas. Detta innebär en budgetförstärkning på 350 miljoner . föreslår vi att ytterligare 209 miljoner minskas på tidigare aviserade åtgärder 2019, med 2020 och 155 miljoner 2021. Som en följd av principerna för budgetpropositionen har planerade investeringar i statens infrastruktur minskat med 1 000 miljoner för och 5 2021 i förhållande till vad som tidigare planerats. anser att dessa angelägna investeringar ska genomföras i tidigare planerad takt och ökar därför anslaget 1:1 med motsvarande belopp. Sammantaget innebär dessa förändringar en minskning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med 2019, en ökning med 2020 och en ökning med 5 2021. Principerna för budgetpropositionen medför att angelägna satsningar på underhåll av infrastruktur skjuts framåt. föreslår att dessa underhållsinvesteringar ska genomföras i planerad takt och utökar därför anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med 2020 och 2 292 miljoner 2021. Som en konsekvens av förslag om att avskaffa flygskatten minskas anslaget 1:6 Ersättning till icke-statliga flygplatser med . Denna summa motsvarar den kompensation som budgeterats för att kompensera dessa flygplatser för minskad lönsamhet till följd av flygskatten. För att finansiera de satsningar som föreslår i denna motion inrättas tre nya anslag. Till Cykelinfrastruktur anvisas 350 miljoner . Till Laddningsinfrastruktur anvisas 125 miljoner . Till Ökad säkerhet på järnvägsstationer anvisas 10 miljoner . [1] Källa: . [2] Transportstyrelsens analysrapport . [3] Källa: djupstudier av dödsolyckor. [4] PTS-ER-2018:20. [5] SOT = Samhällsomfattande tjänst enligt EU:s direktiv /22/EG.