ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021173 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera och stärka bosättningslagen för jämnare fördelning och effektivitet och tillkännager detta för regeringen. Bosättningslagen trädde i kraft efter en höst då tagit emot rekordmånga asylsökande. Den trädde också i kraft då de flesta svenska kommuner rapporterade att de hade brist på bostäder. Syftet med bosättningslagen var att öka kapacitet för flyktingmottagande och genom att skapa en jämnare fördelning underlätta nyanlända personers etablering i samhället. Trots det så ser vi kommuner som är inaktiva i mottagandet, möjligen som en protest mot lagen. Konsekvenserna av detta är att det tar för mottagandet, och många nyanlända hamnar i tillfälliga och dåliga boenden. är inaktiviteten i längden också dyr för kommunerna som inte är aktiva. Många nyanlända som fått vänta på att få flytta till kommunen har fått en fördröjd tillgång till etableringsaktiviteter. Tillfälliga och dåliga boenden orsakar stor förtvivlan och oro. De bristfälliga boendelösningarna påverkar också i stor grad barnen som vantrivs och inte kan rota sig i skola och med vänner eftersom lösningarna hos de passiva kommunerna också var tillfälliga. Dessutom motverkar de inaktiva kommunerna en jämnare fördelning av det nationella flyktingmottagandet eftersom man placerar nyanlända i andra kommuner samt p.g.a. att tillfälliga och dåliga boenden gör att många väljer att flytta till andra kommuner än den kommun som de nyanlända fördelats till. Detta borde förändras. Fler åtgärder skulle kunna vidtas. Exempelvis borde regeringen följa upp bosättningslagen, framför allt genom att undersöka var de nyanlända faktiskt bosätter sig. Regeringen bör utreda möjligheten att införa sanktioner för de kommuner som inte uppfyller sina skyldigheter enligt lagen. Regeringen bör se till att nyanlända flyttar in i kommunen inom tidsfristen som sätts av anvisningsdatumet. Om detta inte sker, bör kommunen ta över kostnaden från från och med att tidsfristen har löpt ut. bör ändra sin hantering för att försvåra för kommuner som inte följer lagen utan placerar nyanlända i andra kommuner. Kommunerna måste följa bosättningslagen och på kort sikt ta sitt ansvar för att skapa bra boendelösningar för nyanlända. Kommunerna behöver ta sitt bostadsförsörjningsansvar för alla inkomstgrupper. Regeringen bör följa upp och se till att kommunerna skapar bostäder för alla. I de kommuner som inte klarar sitt bostadsförsörjningsansvar bör staten ta ett större ansvar.
mot · H6021174 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rättssäkerheten vad gäller ställföreträdare och tillkännager detta för regeringen. Många är de runtom i som gör en insats som gode män eller förvaltare. Uppdraget är oerhört viktigt för de som på detta sätt kan få stöd i kontakterna med myndigheter, få hjälp med räkningar och andra väsentligheter. Insatsen från gode män och förvaltare kan vara avgörande för att kunna leva ett mer självständigt och tryggt liv. Det finns dock de som inte sköter sitt uppdrag som ställföreträdare och till och med utnyttjar den som de är satta att skydda och stödja. Det måste vi ta på största allvar, särskilt när det gäller skyddet för utsatta personer. trädde ny lagstiftning i kraft som skärpte den kontroll som överförmyndaren ska göra av tilltänkta gode män och förvaltare. Överförmyndaren ska kontrollera register och inhämta referenser. Överförmyndaren ska också undersöka att den tilltänkte ställföreträdaren inte har fler uppdrag än vad han eller hon klarar av. Regeringen har också gett i uppdrag till de ansvariga länsstyrelserna att förbättra tillsynen men också att utveckla stödet till landets överförmyndare. Mer behöver dock göras för att stärka rättssäkerheten. En förstärkt och mer samordnad tillsyn i hela landet bör införas. Det krävs en modernisering av regelverket kring ställföreträdare samt att man ytterligare säkrar metoderna för hur ställföreträdare tillsätts.
mot · H6021175 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattenbrist och om att skapa samhällsberedskap för effekterna av extrem torka såväl som att anpassa aktuell lagstiftning till vattenbrist och tillkännager detta för regeringen. Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel. I tar många det som en självklarhet att bra vatten alltid ska finnas i kranen, men så är det inte längre. län ligger i så kallad regnskugga efter det småländska höglandet och har relativt låg nederbörd. är nederbördsfattigt och de norra och södra delarna av ön är bland de torraste platserna i . Vinden är ofta hård och ön ligger i topp i solligan över sommarens soltimmar. Sammantaget gör detta ön väldigt torr och under normalår har ön närmast stäppklimat och under torrår ökenförhållanden. var extremt torr, med svåra konsekvenser för till exempel jordbruket. Avsaknaden av regn kommer att vara kännbar . Vattenbrist förekommer inte bara på och i län. Problemen blir allt påtagligare och i stora delar av sydöstra är grund- och ytvattennivåerna historiskt låga. På vissa håll krävs tre normala årsnederbörder för att återställa grundvattennivåerna. Om torkan fortsätter och grundvattenmagasinen inte fylls på finns risk för svårigheter att klara försörjningen av dricksvatten och vatten till lantbruk, industrin och turismen, vilket i förlängningen är ett hot mot regionens utveckling. Enskilda, små kommuner bär ensamma kostnaderna för den vattenbrist som i förlängningen påverkar hela landet. Det handlar om drifts- och investeringskostnader för många , vilket innebär besparingar i de kommunala verksamheterna och därmed drabbar barn, unga och gamla. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har aviserat en satsning på att förebygga torka och fördjupa kartläggningen av grundvattenresurserna. Det är viktigt att staten tar ett större ansvar och inte bara ser vattenbristen som ett isolerat problem för en enskild kommun. Det finns en samhällsberedskap för översvämning till följd av extrem nederbörd och snabb avrinning. råder den motsatta situationen i sydöstra och det visar att motsvarande beredskap måste finnas för effekterna av extrem torka. Dagens vattenlagstiftning är grundad i behovet av markavvattning, som självklart också kvarstår för en effektiv livsmedelsproduktion och en fungerande infrastruktur. Dagens problematik med vattenbrist visar dock på behovet av både tillfälliga och långsiktiga vattenfördröjande åtgärder. Dämning är tillståndspliktig vattenverksamhet där tillstånd söks hos mark- och miljödomstolen. Vi anser att aktuell lagstiftning bör anpassas till vattenbrist, där dämning för direkta ytvattentäkter och för infiltration till grundvattentäkter kan vara en åtgärd för tryggad vattenförsörjning. ClasGöran (S)
mot · H6021176 · 2018-11-27 00:00:00 — Identifiera och bekämpa arbetssjukdomar och psykosocial ohälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att får i uppgift att undersöka kopplingen mellan belastningsskador och psykosociala arbetsskador samt att får uppdraget att ta fram statistik över hur många som omkommer på grund av arbetssjukdomar, och detta tillkännager för regeringen. Sjukdomar på grund av sociala och organisatoriska orsaker i arbetet är ett problem. Ökade krav på arbetstagaren och ett tuffare arbetstempo leder till mer stress och sämre mående. Belastningsskador är en arbetssjukdom som ligger högt i statistiken och är orsakade av just stress, men blir klassificerade fel. Stress och konflikter på arbetsplatsen kan lätt ge upphov till sjukdomssymptom. I själva verket beror skadan ofta på en ohållbar arbetsbörda och inte på, exempelvis, en trasig nacke. statistik visar att arbetssjukdomar är vanligare bland kvinnor än män. går det till och med så långt att människor dör på grund av sjukdomar de fått av jobbet. Här finns ett stort mörkertal som inte får tillräcklig uppmärksamhet. Det gäller inte minst de som på grund av arbetet drabbats av psykisk ohälsa och väljer att avsluta sina liv. Det är oacceptabelt! Ingen skall behöva dö på grund av sitt arbete. Här krävs mer kunskap och forskning för att finna lösningar som förhindrar detta.
mot · H6021177 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sydsvenskt försvar och tillkännager detta för regeringen. har varit fokus för en omfattande militär styrkeuppbyggnad och ökade säkerhetspolitiska spänningar. Sedan har ägnat sig åt en målmedveten upprustning av sina väpnade styrkor. Fokus har gått från att kunna hantera incidenter och kriser inom absoluta närområde till att nu ha fokus på storskaliga operationer i ett betydligt större område. Inte minst kommer detta till uttryck i de senaste årens olika övningar och genomförda beredskapskontroller. Den pågående ryska aggressionen mot , , visar att tröskeln för att använda militära medel för att uppnå politiska mål har sänkts. vidare säkerhetspolitiska ambitioner manifesteras även genom interventionen i och agerande inom många olika områden med särskild tyngdpunkt på desinformation och propaganda. Parallellt med den ryska upprustningen har inlett förmågehöjande åtgärder för att möta det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde. Försvarsbeslutet var ett första steg i att stärka försvarsförmåga. Vi moderater anser dock att ambitionen för svensk försvarspolitik måste höjas ytterligare. Försvarsanslaget bör gå mot av BNP till försvaret, och försvarets organisation bör utökas. Försvarsmakten och Försvarsberedningen gör bedömningen att vid en större konflikt i närområdet så kommer oundvikligen att dras in. Om detta, det värsta, skulle ske måste ha resurser att kunna hantera ett sådant läge. Det handlar bland annat om att kunna möta angrepp på flera platser . Därför måste alla stridskrafter i försvaret stärkas för att höja tröskeleffekten. Dels ska en potentiell angripare avskräckas från att angripa , dels ska vi ha förmågan att slå tillbaka vid ett angrepp på svenskt territorium. har Försvarsmakten två armébrigader, baserade i och . Fokus kommer att ligga på att höja krigsdugligheten i dessa brigader. Det handlar både om att uppfylla dem personellt och om att modernisera befintlig materiel och tillföra ny materiel. Men, måste vi bygga ut armén för att ha förmågan att hantera mer komplexa scenarion där ett angrepp mot kan riktas mot flera platser . Särskilt viktigt är det att höja förmågan i den strategiskt viktiga . Därför är det rimligt att det under nästa försvarsinriktningsperiod, –2025, påbörjas en uppbyggnad av en tredje mekaniserad armébrigad baserad i . Att bygga upp en armébrigad är kostsamt och därför bör en sådan byggas upp gradvis genom att initialt föra över element från de två andra existerande brigaderna till den nyinförda brigaden i . Som Försvarsmakten skriver i sin perspektivstudie kan också materiel ur förbandsreserven utnyttjas inledningsvis. Kostnaderna för ytterligare ny materiel och utökade utbildningsvolymer kommer att kunna omhändertas inom ramen för det kontinuerligt ökade försvarsanslaget de kommande tio åren. Ett starkare försvar för att säkra är en central prioritering för . I den ambitionen är en ökad militär närvaro i nödvändig. Därför är det också helt rätt att gå vidare med en tredje armébrigad baserad i , en bedömning som Försvarsmakten delar. Utgångspunkten måste vara hela ! Boriana (M) Noria Manouchi (M)
mot · H6021178 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förtydliga skattelagstiftningen för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode, och detta tillkännager för regeringen. har svenska företag kunnat anlita erfarna styrelsearbetare och betala styrelsearvodet mot faktura. har i en dom bedömt att det aktuella styrelsearvodet inte avser ett sådant tillfälligt och särskilt avgränsat uppdrag som krävs för att arvodet ska kunna beskattas hos styrelseledamotens bolag. Därmed får styrelseledamoten inte ersättas mot faktura, utan arvodet ska betalas ut som lön. Det finns en överhängande risk att hädanefter kommer att förhålla sig till denna dom och göra bedömningar i den riktningen allt oftare. Styrelsearbete är att betrakta som ett yrke. Det är värdefullt att det finns tillgång till erfarna personer med flera uppdrag parallellt och seriellt som har kunskap av att lösa svåra situationer rörande företagens utveckling. För framför allt SME-bolag blir det med en sådan nyordning svårare och dyrare att anlita extern styrelsekompetens. Det är viktigt att erfaren extern kompetens har förutsättningar att på bästa sätt bidra till SME-bolagens tillväxt och utveckling. För att skapa förutsättningar för svenska företag att växa och bli fler måste onödiga administrativa hinder som försvårar detta undanröjas. Därför är det rimligt att det även fortsättningsvis ska vara möjligt för styrelseledamöter att få bedriva näringsverksamhet med F‑skattsedel och fakturera för sitt styrelsearbete. Regeringen bör därför överväga att se över och förtydliga regelverken så att detta möjliggörs.
mot · H6021180 · 2018-11-27 00:00:00 — Kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. planerar och har beslutat om omfattande investeringar i höghastighetsjärnvägar de kommande decennierna och först ut ligger byggandet av dubbelspåret Ostlänken mellan och . Den östsvenska regionen står inför den enskilt största infrastrukturinvesteringen i modern tid när Ostlänken ska byggas. Investeringen innebär en stor tillväxtchans som ger regionen omfattande möjligheter att växa och utvecklas till en av mest intressanta tillväxtregioner. Detta sker då byggandet av järnvägsspåren tar fart, men också tillkommande byggnation av annan infrastruktur, bostads- och handelsområden, ökar efterfrågan på arbetskraft. Region och har ett statligt uppdrag att planera för det kompetensbehov som kommer att uppstå i samband med byggnationerna. Tillsammans med kommunerna och Östsvenska Handelskammaren kraftsamlar dessa för att näringslivet ska stå redo och få så god utväxling som möjligt av att Ostlänken byggs. Man har även kartlagt kompetensbehovet för byggandet av infrastrukturen kring Ostlänken. Kartläggningen visar att byggandet av Ostlänken kommer att medföra ca 13 000 årsarbeten samt uppskattningsvis ytterligare 6 000 årsarbetskrafter för att arbeta med den övriga infrastruktur som följer. Behovet av utbildad arbetskraft för att utföra dessa byggnationer ökar. Det kommer att behövas avsevärt många fler byggnadsarbetare, anläggningsarbetare, anläggningsmaskinförare, betongarbetare, takläggare, stålkonstruktionsmontörer, installationselektriker, arkitekter, planarkitekter, civilingenjörer med flera. Dessutom kommer det ske ett uppsving inom flera branscher utanför byggbranschen. Fler människor kommer till regionen, vilket innebär en möjlig tillväxt för tjänsteföretag samt handels-, restaurang- och hotellbranscherna. För att klara av att genomföra detta infrastruktur- och samhällsbyggarprojekt kommer det behövas investeringar i utbildning och kompetensutveckling. Därför bör behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken beaktas.
mot · H6021182 · 2018-11-27 00:00:00 — Inför ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att lagstifta om ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier och tillkännager detta för regeringen. Problemen med felaktig och olovlig användning av fyrverkerier och smällare utgör på många håll i landet ett växande problem som skapar allmän oro och otrygghet. Raketer används allt oftare helt felaktigt och riktas till och med ibland direkt mot människor, kollektivtrafiken, ambulanser, polis och brandkår. Langningen är omfattande och föräldrar saknar dessvärre ofta kännedom om hur unga, minderåriga, ägnar sig åt att skjuta raketer och fyrverkerier. kring t ex nyår och påsk är problemet ibland så omfattande att människor inte vågar gå ut. Dessutom innebär raketerna och smällarna ett stort lidande för många djur. Kommunerna har, genom den lokala ordningsstadgan, möjlighet att reglera när och var fyrverkerier får användas och lagstiftningen ger polisen möjlighet att ingripa vid direkta lagöverträdelser som t ex att åldersgränser för inköp och användande inte efterlevs. Branschen har också tagit ett större ansvar för att begränsa försäljningen av pyroteknik. Problemet är dock så omfattande att polisen omöjligen kan ingripa och stävja missbruket. Kommunerna klarar heller inte med de verktyg de förfogar över att komma tillrätta med missbruket. Ett totalförbud mot användning och försäljning av fyrverkerier i är mot denna bakgrund nu önskvärt och regeringen bör skyndsamt återkomma med ett sådant förslag till . Om ett totalförbud inte bedöms möjligt att införa bör regeringen i stället se över möjligheterna att göra all användning av fyrverkerier tillståndspliktig.
mot · H6021184 · 2018-11-27 00:00:00 — Tänderna är en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan och tillkännager detta för regeringen. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt-kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya mediciner och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Regeringen bör överväga att se till att tandvården blir en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.
mot · H6021185 · 2018-11-27 00:00:00 — Nolltolerans mot döden på jobbet – oavsett arbetsolycka eller arbetssjukdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot döden på jobbet – oavsett arbetsolycka eller arbetssjukdom – och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska ohälsan ökar i och bör hanteras som det stora folkhälsoproblem det är. Psykisk ohälsa orsakad av arbete är också ett växande problem. Detta arbetsmiljöproblem, ofta beroende på stress, drabbar i stor utsträckning lågavlönade kvinnor i offentlig och privat sektor. Problemet är vanligare på arbetsplatser där organisation och social arbetsmiljö innebär arbetsuppgifter där det förväntas att arbetstagaren högpresterar och är tillgänglig som vederbörande har litet eller inget inflytande över arbetssituationen vilket skapar en känsla av otillräcklighet. Dessa arbetsplatser kan liknas vid det gränslösa arbetet då det saknas gräns för arbetsuppgiftens storlek. Stress orsakar arbetsförhållanden vilket kan påverka den mentala hälsan. Stress ökar risken att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes, övervikt och infektioner och leder till sömnbrist. Sömnbrist kan orsaka stora negativa konsekvenser för det mänskliga psyket. Stress och psykisk ohälsa behöver därför synliggöras mer. Det gäller inte minst i branscher där organisation, ledarskap och kultur negativt påverkar den psykosociala arbetsmiljön. Människor dör av sjukdomar de fått på grund av jobbet. Här finns stora mörkertal avseende de som väljer att avsluta sina liv på grund av psykisk ohälsa orsakad av arbetet. I en arbetsmiljö som möjliggör att chefer och medarbetare regelbundet pratar om arbetsbelastning, arbetstider och kränkande särbehandling är det centralt att förebygga risker för ohälsa på arbetet. Det skapar en bättre arbetsmiljö. De svåra konsekvenserna av den sjuka jobbstressen är ett stort folkhälso- och samhällsproblem som kräver förändring. En modern välfärdsstat bör verka för att ingen ska avlida på grund av sitt jobb. Införandet av en nollvision mot dödsfall på jobbet – oavsett om det är en arbetsolycka eller en arbetssjukdom – skulle innebära ett förändrat synsätt och visa att samhället menar allvar.
mot · H6021186 · 2018-11-27 00:00:00 — Stärkta utbildningsinsatser ger fler jobb ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärkta utbildningsinsatser ger fler jobb och tillkännager detta för regeringen. Allt fler människor har ett arbete att gå till. Det är en vinst för den enskilda människan men också för hela samhället. Den socialdemokratiskt ledda regeringen vidtog –2018 många viktiga åtgärder som haft bra effekt när det gäller att förbättra och ge tryggare villkor på svensk arbetsmarknad. När människor har ett jobb att gå till eller en sysselsättning att ägna sig åt bidrar det till att minska klyftorna i hela samhället. I har vi bra tillgång till arbetskraft men ändå är kompetensförsörjningen en utmaning för att sysselsättningen ska kunna öka än mer. Detta syns tydligt både i offentlig sektor och inom näringslivet. Därför måste ytterligare insatser göras. Förutom utmaningen med kompetensförsörjning skiljer sysselsättningsgraden sig åt bland annat mellan män och kvinnor samt mellan låg- respektive högutbildade. Detta som kvinnor fortfarande tvingas ta ansvar för den största delen av obetalt hemarbete och största delen av uttaget i föräldraförsäkringen. Det är tydligt att arbetsmarknaden inte är jämlik eller jämställd och att allas kompetens inte tas till vara fullt ut. Därför krävs åtgärder med ett tydligt jämställdhetsperspektiv och som fokuserar på att möta arbetsmarknadens behov av främst yrkesutbildad arbetskraft. En sådan åtgärd som behövs skulle vara att identifiera åtgärder för hur den segregering som finns mellan kvinnligt dominerade yrken och manligt dominerade yrken kan brytas. Detta för att ta vara på den fulla kompetens som finns på arbetsmarknaden. Att kvinnor söker sig till en viss typ av yrken och män till andra syns redan i skolan inför valet av gymnasieprogram. Att kvinnor som grupp fortfarande tjänar mindre än män under ett arbetsliv gör det extra viktigt att till dess att arbetsmarknaden är helt jämställd möjliggöra vidareutbildning och byte av yrkesinriktning. Det är särskilt viktigt inom de kvinnodominerade yrkesgrupperna som har ofta har lägre löneläge, samt att säkerställa att ekonomiska hinder undanröjs. På så sätt ges fler, men främst kvinnor, en faktisk möjlighet till vidareutbildning. Förutom att undanröja ekonomiska hinder krävs också fler faktiska vägar till utbildning och möjligheter till komplettering av kunskap över hela landet. Kunskap är makt och måste därför delas och tillgängliggöras för fler. Detta är avgörande för att få ett jämlikt samhälle och ett starkare där fler människor har ett jobb att gå till.