mot · H602132 · 2018-10-22 00:00:00 — En modern och effektiv poliskår ställer sig bakom det som anförs i motionen om 7 000 fler poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett relativt rikttal för att säkerställa att poliser utbildas i takt med befolkningsökningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en högkvalitativ polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjda antagningskrav till polisutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopande av positiv särbehandling och kvotering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större fokus på praktiska ämnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utbildningsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjda polislöner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om renodling av arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler karriärvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitet framför kvantitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utrustningslyft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om neutrala polisuniformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kroppskameror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade befogenheter vid upplopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad polisarrest och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsfri kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad nödvärnsrätt för polis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt att tillfälligt avvisa anmälningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt att avvisa anmälningar som inte härrör från brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottsprovokation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lättade restriktioner för användning av hemliga tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare att bryta sekretess i offentlighets- och sekretesslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för attacker mot blåljusverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att olaga hot mot polis alltid ska bedömas som grovt brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera flykt från polis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för farliga lasrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för polis att få bära tjänstevapen utanför tjänsten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för poliser att få skyddade uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anonymitet i rapporter som rör organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt rätt till kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. Den svenska polisen är en samhällsbärande yrkesgrupp som upprätthåller lag och ordning och skyddar vanliga medborgare. De förhindrar brott med sin närvaro i utsatta områden, de skyddar befolkningen från otrygghet och de sätter dem som skapar otrygghet bakom lås och bom. När terrordåd inträffar springer polisen mot den punkt som andra flyr från, de riskerar sina liv för att skydda folket från fara. De står upp för vad som är rätt. Polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället, landsbygd som storstad, och . Medborgare ska mötas av öppna polisstationer, även , och korta inställelsetider när de rapporterar in brottslighet. I det moderna folkhemmet är polisen en positiv del av vardagen för laglydiga medborgare. Antalet poliser har minskat , i absoluta tal men framförallt i förhållande till befolkningen. Sedan genomförde omorganisationen 2015 har i genomsnitt fler än två poliser lämnat yrket . Ingripandeverksamheten, de som rycker ut på 112-larm, är särskilt drabbad av avhoppen. har befolkningen ökat och fortsätter öka, vilket resulterat i att det relativa antalet poliser minskat kraftigt. sjönk antalet poliser per hundratusen invånare under 200 och mycket lite talar för att en vändning väntar runt hörnet. vill att det ska utbildas och anställas 7 000 fler poliser, utöver den ökning på 1 500 poliser som har beslutat om, . Vi vill vidare att poliser efter 2025 utbildas i den takt som krävs för att upprätthålla vår målbild om en poliskår som växer i samma utsträckning som befolkningen. Med anledning av detta föreslår vi att det inrättas ett relativt rikttal om 250 poliser per hundratusen invånare. Dagens polisutbildning är en eftergymnasial utbildning på fem terminer varav utgörs av en aspirantutbildning. Även om utbildningen heter rör det sig inte om en högskoleutbildning. Medan anser att polisyrket behöver uppvärderas menar vi att ombilda polisutbildningen till en högskoleutbildning är fel väg att gå. Med en högskoleutbildning kommer de nyexaminerade poliserna stå med högre skulder till följd av att den långa betalda, verksamhetsförlagda aspirantutbildningen ersätts av ett extra år med teoretiska studier. Det finns vidare mycket lite som talar för att en utökad akademisering leder till högre status eller arbetsvillkor för yrket. Såväl sjuksköterskor som lärare slutar till följd av dåliga arbetsvillkor och låga löner – trots högskoleexamen. Remissinstansernas synpunkter på en framtida polisutbildning i utredningen ”Polis ” bekräftar vår bild av att förslaget om en högskoleutbildning inte syftar till att höja kompetensen utan att ge en högre grad av jämställdhet och mångfald. Polisyrket ska uppvärderas, men det ska ske i rätt ände. Det ska ske med en bättre arbetssituation för dem som patrullerar längs våra gator och bekämpar kriminaliteten vid frontlinjen. behöver kompetenta poliser, utbildade för att utföra det dagliga arbetet – inte tom symbolik. Polisyrket har länge varit ett drömyrke för många och kraven för att bli antagen har historiskt sett varit höga. Många har sökt för att bli antagna till en av de få åtråvärda platserna. Denna ordning, och dessa krav, har garanterat den grundläggande kvalitet som är nödvändig för att upprätthålla en professionell kår som allmänheten kan sätta sin tilltro till. Till följd av yrkets förlorade status har antalet som kvalificerar sig till utbildningen minskat, trots att kraven sänkts vid flertalet tillfällen. råder det påtryckningar från politiskt håll att göra kåren mer heterogen. Hårda antagningskrav för att säkerställa kvalitet har åsidosatts och ersatts av bland de lägsta antagningskraven i , i strävan efter att fylla platserna och uppnå mångfald och jämställdhet. tror inte att poliskrisen kan eller ska lösas med sänkta krav för att bli polis, vi tror att sådana lösningar snarare förvärrar problemet då personer som inte lämpar sig att bli poliser belastar utbildningsväsendet. Poliskrisen måste lösas genom ökade incitament för rätt person att söka sig till yrket. Vi tänker aldrig tumma på kvaliteten eller sänka förväntningarna på de sökande. De fysiska kraven på antagningstesterna ska därför höjas till de tidigare, högre nivåerna, kravet på ett skrivet högskoleprov och prov i det svenska språket ska återinföras och begåvningskraven ska höjas. Slopande av positiv särbehandling och kvotering Polisutbildningen tillämpar olika kriterier beroende på den sökandes kön. Muskelstyrkan graderas exempelvis i en niogradig kapacitetsskala, där män behöver uppnå kapacitet sex medan kvinnor endast behöver uppnå kapacitet tre. Denna typ av kvotering medför endast nackdelar. Delvis är det en diskriminering för dem som förlorar sin plats trots att de presterar bättre än andra som det skadar förtroendet för dem som kvoteras in. Det borde vara en självklarhet att objektiva kvalifikationer i första hand ska avgöra huruvida en person är lämplig att genomföra en polisutbildning – inte personens kön eller etniska bakgrund. ska aldrig använda kvotering eller positiv särbehandling, vilket även ska inkludera riktade kampanjer med syftet att rekrytera personer från minoritetsgrupper eller av ett visst kön. Större fokus på praktiska ämnen Utbildningens syfte är att producera kompetenta poliser som är väl förberedda för den vardag som väntar dem. Medan arbetsuppgifterna för en polis är många och av varierande art är det vår mening att delen av utbildningen som berör juridik, konflikthantering samt vapen- och taktikträning är mer behjälplig för poliserna och bör som följd ta mer plats. Med samma resonemang menar vi att den del av utbildningen som består av mer teoretiska ämnen, som statsvetenskap och kriminologi, bör begränsas. Allt som allt föreslår vi en översyn av utbildningen med syftet att utöka de praktiska ämnena och minska de teoretiska ämnena med målet att poliser ska vara bättre förberedda för det kommande arbetet. Sammantaget skulle detta även kunna leda till att den totala utbildningstiden förkortas. vision – att betydligt fler brott ska utredas och upp – innebär att det krävs en kraftig förstärkning av . Fler poliser är en förutsättning för att rättssamhället ska kunna bemöta hotet från den organiserade brottsligheten, stävja våldsamheterna i förorterna och undvika att våldtäktsanmälningar inte ska samlas på hög. Medan vi har förslag för att höja yrkets status så att fler återvänder är det ett faktum att antalet poliser är för få. Vi föreslår därför att antalet utbildningsplatser ökas för att utbilda 7 000 nya poliser . Vittnesmålen från poliser som sagt upp sig talar ett tydligt språk. Lönerna är otillräckliga och arbetsmiljön är negativ, många blir tvungna att jobba övertid för att ekonomin ska gå ihop som stödet från rättsapparaten lyser med sin frånvaro när poliser blir utsatta för brott. Parallellt ligger lönerna i den privata sektorn markant högre vilket resulterar i att kompetent personal flyttar över dit. Med den ordning som råder finns det en risk att polisutbildningen i slutändan blir en introduktion till den privata sektorn – i stället för polisyrket. I en undersökning av opinionsinstitutet , beställd av , framgår att poliser själva upplever bristen på personal som den främsta orsaken till att uppklarningen av brott inte är högre, följt av organisationsförändringar och brist på personalresurser. är det allt fler poliser som slutar för att arbeta inom branscher där villkoren är bättre. Polisernas löner har släpat efter andra offentlighetsanställdas och detta är oundvikligen ett av problemen till att många slutar samt att statusen urholkas succesivt. Som en del i att återupprätta polisyrkets status vill se en riktad lönesatsning med fokus på de som arbetar i yttre tjänst. I vår budget avsätter vi för att åstadkomma detta. En riktad lönesatsning kommer bidra till att fler väljer att utbilda sig till polis och att nuvarande poliser i högre utsträckning stannar kvar i yrket, fler lär även överväga att återvända. Satsningen kommer inte bara leda till ett väl förtjänat tillskott i plånboken för poliserna, den kommer även leda till att färre behöver jobba övertid för att få vardagen att gå ihop – en viktig del för att poliser inte ska bli utslitna . Poliser ska synas utomhus och patrullera där det finns människor. En god kontakt med allmänheten ger inte bara en brottsförebyggande effekt utan bygger även tillit till den offentliga förvaltningen och en trygghet bland medborgare. I ägnar poliser en för liten del av sin arbetstid till att patrullera bland allmänheten. En orsak till detta är de bisysslor som belamrar poliserna, som civilanställda eller andra yrkesgrupper i samhället skulle kunna ta över. Det rör saker som tillståndsgivning för fyrverkerier och cirkustält, tillsyn av omhändertagna berusade personer, inspektion av farliga istappar, omhändertagande av hittegods, handräckningstransporter mellan ungdomshem och dylikt. anser att poliser med fleråriga polisutbildningar ska utföra polisarbete, inte hantera ärenden där uppgifterna i grunden faller på andra yrkesgruppers kompetensområden. I ett tryggt måste vi ge polisen tid att förebygga brott. Vi vill därför verka för att renodla polisens brottsförebyggande och trygghetsskapande verksamhet genom en ökad anställning av civilanställda. Ett led i att öka incitamenten för poliser att stanna i organisationen är ökade möjligheter att avancera inom yrket. Vi föreslår därför att fler uppsatta poster inom polisorganisationen ska kräva såväl polisutbildning som erfarenhet av polisiärt arbete. Vår förhoppning är att detta krav även kommer medföra att polisarbetet blir mer effektivt samt att förtroendet inom organisationen stärks. Motivation är grunden för en bra arbetssituation på alla arbetsplatser. I takt med att fler ögon vänts mot har det dagliga arbetet skiftat karaktär. Istället för att verksamheten utgår från kvalitativt arbete råder det en kvantitativ målsättning där det är viktigare att fokusera på brott som genererar mätbara resultat. har ambitionen att alla brott ska utredas, men när arbete behöver prioriteras måste det ske baserat på polisernas expertis. Vi vill därför se ett stopp på pinnjakten för att istället leta efter en bättre mätmetod där det kvalitativa arbetet tar större plats. Poliser i yttre tjänst har flertalet gånger uttryckt oro över att deras vapenarsenal inte duger för att möta tungt beväpnade terrorister. Detta uppmärksammades inte minst efter terrorattacken på då poliser larmade om att det saknades förstärkta skyddsvästar, ballistiska hjälmar, kommunikationsradio och utbildning för att hantera förstärkningsvapnet MP5. anslår för ett utrustningslyft . Detta skulle medföra att polis inte skickas ut med bristande utrustning samt att en hög andel av tjänstgörande poliser i yttre tjänst både ges tillgång till samt är utbildade att använda förstärkningsvapen. I står inskrivet att religiös huvudbonad i form av huvudduk, kippa eller turban får bäras till uniform. Vi ser det dock som en självklarhet att all myndighetsutövning – inte minst polis och militär med sitt våldsmonopol – ska vara neutral och att uniformerna därför ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. Av denna anledning vill vi förbjuda den sortens klädsel i tjänsteutövningen. Kroppsburna kameror medför en stor nytta, både för den enskilda polisen men även för rättsväsendet som helhet. Effekterna kan delvis mätas i brottsbekämpning och bevissäkring då en påslagen kamera har en dämpande inverkan på de som interagerar med polisen som materialet kan användas som bevismaterial. Vidare ökar incitamenten för poliser att agera korrekt i alla lägen som antalet anmälningar mot poliser lär minska till följd av att all interaktion finns på inspelning. Till följd av de fördelar som kroppsburna kameror medför vill successivt införa detta som en del av standardutrustningen för patrullerande polis. Ett effektivt polisväsende kräver kompetent personal, en välstrukturerad organisation och ett ledarskap som inger förtroende. Det krävs även att poliserna har de befogenheter som behövs för att upprätthålla lag och ordning. Utökade befogenheter vid upploppsstämning har upploppsstämning i oroliga områden blivit en del av vardagen. Dessa innefattar allt från attacker med grön laser, stenkastning mot poliser, brand- och ambulansmän till uppeldade bilar och fastigheter. Utmärkande för dessa situationer är att polisinsatserna sällan leder till gripna och åtalade förövare, ibland baserat på en riskbedömning att ett gripande leder till ytterligare skadegörelse. Vi anser att detta är en felbedömning. Polisen ska i största möjliga utsträckning undvika att backa och ge upp kontrollen över ett område. Agerandet skickar fel signaler om vem medborgarna bör respektera och ha förtroende för – gängen i stället för poliserna. skyller inte polisens handfallenhet på de enskilda poliserna utan på ledningen. Det måste därför komma klara signaler ifrån politiskt håll om att polisen ska byta taktik för att upprätthålla lag och ordning när olika former av dialog- och förståelseverksamhet sviktar. Polisen ska få använda den tvångsmakt som krävs för att skapa trygghet i ett område som brusat upp. Vi vill ge polisen tillåtelse att använda tårgas, vattenkanoner och möjlighet att kalla in insatsstyrkan när behovet föreligger. Detta ska leda till att gärningsmännen grips, lagförs och att upploppen upphör. I vårt ska alla kunna promenera tryggt utomhus om kvällen oavsett område. Framförallt i otrygga områden utsätts poliser för provocerande individer som aktivt försöker hindra dem i deras yrkesutövning. För att motverka detta beteende måste möjligheterna att tillfälligt plocka bort dessa element från gatan utökas. Dels för att skicka signalen att poliser är oantastliga, för att underlätta för poliserna att utföra sitt arbete, men även för att förhindra att en otrygg situation eskalerar till upplopp. vill därför utreda en utökad polisarrest där en person ska kunna anhållas även om det inte föreligger skäl för häktning. Beslutet ska kunna fattas av polisbefäl i stället för av åklagare. Längden på frihetsberövandet bör rimligen inte överstiga för att agera som ett mellansteg mellan ett gripande och anhållande. Vidare skulle ett frihetsberövande som inte överstiger stämma väl överens med den nivån som inte resulterar i ersättning om förundersökningen har avslutats utan att åtal har väckts eller om frikännande dom har meddelats för den brottsmisstanke som frihetsberövandet avsåg, enligt lagen om ersättning vid frihetsberövande och andra tvångsåtgärder (1998:714). När det talas om kamerabevakning är det ofta bara ett fåtal användningsområden som lyfts, däribland det brottsförebyggande eller kameror som bevisinsamlare. Men verktyget har fler användningsområden än så. När vi talar om kamerabevakning delar vi därför in det i fem olika faser: En utökad kamerabevakning innebär inte bara att polisen får direkta spaningsuppgifter som leder till att gärningsmännen kan lagföras, det innebär bättre möjligheter att spåra och oskadliggöra gärningsmän vid terrorattacker – något som inte minst framkommit i samband med terrorattacken på . Det fungerar även som ett verktyg för att styra och organisera det vardagliga polisiära arbetet. Folkstödet för ökad kamerabevakning är vidare brett därutöver. I en undersökning av ställde sig av de tillfrågade ganska eller mycket positiva till övervakningskameror på allmän plats. Trots de fördelar och det folkliga stödet för kamerabevakning finns det politiska krafter som försöker begränsa polisens möjlighet till det, både när det gäller fasta installationer och mobila kameror som kroppskameror och drönare. Det finns även de som anser att kamerabevakning är en sista åtgärd, när allt annat har fallerat. Vi är av åsikten att kameror är ett komplement till övrigt polisarbete, inte ett substitut. Vi ser heller inte att det finns något integritetshinder för att utöka polisens möjligheter till kameraövervakning samt att polisen själva sitter på den kompetens som krävs för att avgöra om det är en nödvändig åtgärd i det enskilda fallet. ska därför inte omfattas av en tillståndsplikt eller anmälningsplikt i kamerabevakningslagen. I stället ska myndigheten upprätta ett register över samtliga kameraövervakningar, detta för att säkerställa att det finns en kontrollfunktion för tillsynsmyndigheten. Som polis finns inte möjligheten att backa undan från en aggressiv angripare. Möjligheten att använda tjänstevapnet föreligger när de själva eller andra utsätts för svårare våld som kan orsaka allvarlig skada, ett exempel som lyfter fram är när en person är beväpnad med kniv eller skjutvapen. Vid demonstrationer och i utsatta områden har det blivit vanligt att poliserna utsätts för stenkastning som vid en träff kan orsaka livshotande skador. Med anledning av detta föreslår vi att nödvärnsrätten för poliser ska utökas så att en situation inte eskalerar till följd av att polis inte vågar använda rätt steg i våldstrappan. Rätt att tillfälligt avvisa anmälningar är poliser skyldiga att behandla anmälan om brott, såväl muntlig som skriftlig, utan uppskov. Undantag är endast om anmälaren uppträder våldsamt eller försvårar att anmälan upptas. Detta är problematiskt av flera orsaker. Poliser blir ibland tvungna att överge bevakning av vissa brottsbelastade platser (t.ex. vid stökiga krogmiljöer) för att åka och ta emot anmälan ifrån någon som anmäler ett brott som är av mindre betydelse och som kunnat vänta (t.ex. en upptäckt parkeringsskada). Konsekvensen kan i värsta fall bli att allvarliga brott begås, som annars kunnat förhindras av närvarande polis. Det betyder även att anmälningar av brott som är av mindre betydelse även måste tas emot , även om de kunde vänta till . Ett förfarande som leder till ökade kostnader för . För att effektivisera polisens arbete bör polislagen därför justeras och ge poliser rätt att tillfälligt avvisa vissa typer av anmälningar. Kvälls- och bör anmälningar om sådana brott som utan skada kan vänta till nästkommande dag hänvisas till ett dagtidsöppet kontaktcenter. Anmälningar om brott av mindre allvarlig karaktär som kan vänta utan förvärrad skada bör också kunna nedprioriteras. Anmälan bör i stället kunna hänvisas till inlämning då polisen bedömer att det inte föreligger någon risk för allvarlig brottslighet på annan plats. Rätt att avvisa anmälningar som inte härrör från brottslighet Poliser är skyldiga att behandla anmälan om brott även när det gäller sådana företeelser som inte utgör brott. Det kan röra sig om människor som inte är helt tillräkneliga och vill anmäla saker som varken lagstiftningen eller den generelle medborgaren uppfattar som brott. Det kan också röra borttappade föremål och anmälningar som endast rör rena försäkringsärenden. Anmälningar som polisen varken kan eller ska utreda. Trots att dessa ärenden avskrivs av naturliga skäl så krävs det att anmälas upptas av polisen, att den registreras och sedan behandlas för att kunna avskrivas. Vi vill att polisen ska kunna avvisa vissa polisanmälningar. Polisanmälningar som ska kunna avvisas är sådana som uppenbart inte utgör brott och som kommer att avskrivas, t.ex. anmälningar om borttappade föremål av mindre värde samt rena försäkringsärenden. Möjligheterna för polisen att använda brottsprovokation är i inte reglerat i lag, även om uttalanden från gör det tydligt att det inte får nyttjas. Viss brottslighet är särskilt svår för polis att beivra effektivt. Medan poliser världen över får använda sig av brottsprovokation finns det alternativet inte för svensk polis. står upp för principen om en rättvis rättegång och vi menar att viss typ av brottsprovokation inte står i ett motsatsförhållande till detta. Vi bedömer att det finns tillfällen då brottsprovokation bör vara tillåtet, exempelvis vid grov organiserad brottslighet eller vid olika typer av sexualbrott.