mot · H5024156 · 2018-04-27 00:00:00 — Med rätt styrmedel blir det enkelt och lönsamt att göra rätt för miljön. Med grön skatteväxling kan skatten höjas på utsläpp som den sänks på arbete. arbetar på bred front för att nå resultat för miljön, bl.a. genom målsättningen om att nå förnybar energi till 2040. ser vi hur den rödgröna regeringens politik leder åt fel håll. Under tid i regering minskade utsläppen med . Tyvärr visar statistiken att utsläppsminskningarna har stannat av och att utsläppen till och med börjat öka något. Diagram 27 Utsläpp av växthusgaser och bnp-tillväxt, index (1990=100) Källa: (2018a), SCB (2018c). föreslår ett brett reformprogram för att minska utsläppen med kraftfulla styrmedel. Vi vill ställa om fordonsflottan, öka den förnybara energiproduktionen, minska gifterna i vår vardag, skydda haven, säkra dricksvattenförsörjningen och värna den biologiska mångfalden. Viktiga förslag för att uppnå detta är grön bilbonus, miljölastbilspremier, reduktionsplikt för att få ned koldioxidutsläppen, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring, avfallsförbränningsskatter och kemikalieskatter. Till detta läggs i denna budget förslag om att införa ett grönt avdrag, som gör hushållens investeringar i förnybar energi mer lönsamma, och förslag ämnade att minska utsläppen från flyget. var det varmaste år som någonsin registrerats sedan temperaturmätningarna startade för . [160] var ett av de tre varmaste åren, men det varmaste året utan väderfenomenet . Det är en tydligt uppåtgående trend i den globala medeltemperaturen. ser vi också hur extremt väder, som torka, översvämningar och orkaner, blir allt vanligare. Världens länder behöver ta krafttag för att undvika extrema effekter av det förändrade klimatet. , och under olika regeringar, har den ekonomiska tillväxten i ökat som klimatutsläppen har minskat. Svensk ekonomi tillhör de mest klimateffektiva i världen. bnp har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . [161] Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. Diagram 28 Utsläpp av växthusgaser per bnp-enhet 2015, ton per 1 Källa: (2018). enades FN:s parter under klimattoppmötet i om ett gemensamt avtal för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl , med sikte mot 1,5 grads uppvärmning. Det är ett ambitiöst mål, men globalt sett saknas ännu många av de åtgärder som vi vet krävs för att nå målet. Ett högre tempo behövs om målet ska kunna nås. Minskade utsläpp från transportsektorn Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. [162] är de den del av utsläppen som varit svårast att minska, i synnerhet från de tunga transporterna. Transportsektorn är den enda sektor som i det klimatpolitiska ramverket fått ett eget klimatmål – att minska utsläppen till 2030 jämfört med . För att nå det målet måste utsläppsminskningarna gå mycket snabbare än . Det kräver kostnadseffektiva styrmedel med hög klimatnytta. För att nå målet måste de styrmedel som finns skärpas, och nya behöver introduceras. Omställningen kommer att kräva ett samspel mellan flera olika styrmedel, teknikutveckling, ökad elektrifiering och förändrade beteendemönster. Biodrivmedel kommer fortsättningsvis att utgöra en viktig komponent i transportsektorns omställning. Av de biodrivmedel som använder produceras endast en fjärdedel till en tredjedel i . Långsiktiga styrmedel gynnar inhemsk produktion av biodrivmedel med hög klimatnytta, som kan användas till vägtrafik, sjöfart och flyg. Digitalisering och automatisering skapar nya möjligheter med autonoma fordon och delningstjänster. För att minska miljöpåverkan men behålla mobiliteten måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik på marknaden öka. Avgörande för att nå målet är både en ökad introduktion av fordon med nollutsläpp och nya lösningar med bilpooler och smarta digitala mobilitets- och delningstjänster. Svensk miljöteknik är och kan fortsatt vara en exportframgång som bereder väg för hållbara transporter världen över. Detta gäller inte minst vid forskning, utveckling och kommersiell produktion av biodrivmedel från svenska skogs- och åkerbaserade råvaror och restprodukter. Det behövs starkare incitament för vägtrafiken för att minska utsläppen, men även för våra flyg- och sjötransporter. Grön bilbonus och förmånsbilar med hög klimatnytta Personbilar i har minskat sina utsläpp , men inte snabbt nog. Omställningen till icke fossildrivna fordon går för långsamt. Valet vid nybilsinköp är avgörande för utsläppen. Forskningsstudier visar att då skillnaden i kostnad syns tydligt på prislappen påverkar det klimateffekten avsevärt mer än den mer utspridda effekten av högre bränslepriser. Statistiken visar att elbilar fortfarande har en väldigt liten marknadsandel, även om den ökar. [164] Det krävs bättre incitament än för att försäljningen av de mest klimateffektiva bilarna ska öka snabbare. På initiativ föreslog Alliansen i sin budget att ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, s.k. bonus–malus, skulle införas. Trots att den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta föreslog en egen modell för bonus–malus presenterade inte regeringen sitt förslag förrän . Regeringens förslag har tydliga brister, vilket i kombination med dess saktfärdighet har bromsat omställningen av fordonsflottan. Den maximala bonusen kommer att vara för en elbil, med en komplicerad och detaljerad skala av bonusar baserade på utsläpp för övriga bilar, medan avgiften som drabbar de sämsta bilarna utgår som en treårig höjning av fordonsskatten. Den låga nivån på premien till miljöbilar och den krångliga utformningen av systemet gör det tveksamt huruvida det kommer att ge tillräckligt tydliga signaler vid inköpstillfället. Regeringens förslag ger heller inte någon fördel till bilar som kan köras på etanol, det mest kommersialiserade biodrivmedlet vi har i landet. vill i stället införa en grön bilbonus, som ger de bästa bilarna en bonus på . Vårt förslag bygger på bilars utsläppsvärden av koldioxid, uppdelat på fem olika CO2-nivåer. Köparen får en bonus eller en extra avgift vid köp av ny personbil. För att stimulera en andrahandsmarknad av leasade bilar och förmånsbilar är bonusen uppdelad på två utbetalningstillfällen. Samma utsläppsnivåer som ligger till grund för bilbonusen bör även gälla på förmånsbilsmarknaden. Köparna av de allra bästa bilarna, exempelvis rena elbilar eller de effektivaste laddhybriderna får , varav betalas ut . De näst bästa bilarna, exempelvis biogasbilar eller laddhybrider, får , varav betalas ut . Detta gör det billigare att välja en miljöbil trots att det ursprungliga priset är något högre. Ofta säljs bilar när den första ägaren haft dem . Då blir det billigare även för den som vill köpa en begagnad miljöbil eftersom även den nya ägaren får en bonus när bilen är . Den gröna bilbonusen finanserias genom att de som köper bilar med höga utsläpp får betala en extra avgift vid köptillfället. Köparna av bilar med de näst högsta utsläppen får betala och den lilla gruppen bilar med högst utsläpp . Det finns också en neutral kategori, som innefattar särskilt snåla dieselbilar där man varken får grön bilbonus eller en avgift. För att följa med i teknikutvecklingen och stimulera att bilarna blir bättre så förskjuts koldioxidgränserna för kategorierna . vill också ge företag tydligare incitament för val av förmånsbilar till sina anställda. anser därför att parkering och trängselavgifter bör avskaffas som skattebefriad förmån. bör endast bilar som faller inom ramen för att få en bonus enligt grön-bilbonus-förslaget kvalificera sig som förmånsbilar. vill också skärpa miljöbilsdefinitionen, där en översyn brådskar. Grön bilbonus skulle med oförändrade försäljningssiffror skapa en buffert på ca , eftersom försäljning av bilar med höga utsläpp då fortfarande överstiger försäljningen av miljöbilar. [165] Bufferten har dock till syfte att försäkra att systemet inte är underfinansierat när köpbeteende förändras mot betydligt fler miljöbilar. Målet är att systemet ska vara offentligfinansiellt neutralt. Miljöstyrande beskattning av förmånsbilar Av nybilsförsäljningen står juridiska personer för ungefär hälften. [166] Andrahandsmarknaden för dessa förmånsbilar är stor. För att ytterligare driva på omställningen och engagera såväl företag som privatpersoner för att få ut fler miljöbilar på vägarna krävs långsiktiga spelregler som styr mot klimateffektivitet i större utsträckning än . Nedsättningar av förmånsvärdet bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna. Det är ett bra verktyg för att styra över till en mer hållbar, och fossiloberoende, fordonsflotta. Dagens skattebehandling av förmånsbilar har en otillräcklig miljöstyrande effekt. Genom en generös behandling av tjänsteförmånen innebär systemet en indirekt subvention av bilåkande. [167] Systemet är stelbent och trubbigt, varför en ökad klimatstyrning i instrumentet bör införas. kommer därför i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag kring ett reformerat system för förmånsvärde på tjänstebilar med högre grad av klimatstyrning. Grön bilbonus bör även innefatta förmånsbilarna så att nettoskillnaden i pris mellan de mer och mindre klimatvänliga bilarna blir i samma storleksordning som den för privatpersoner. Klimateffektiva biodrivmedel minskar utsläppen För att investeringar i biodrivmedelssektorn ska komma till stånd är långsiktiga och tydliga spelregler helt avgörande. vill i första hand att förnybara bränslen främjas med hjälp av en beskattning som baseras på klimatprestanda. För att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan är det viktigt att öka användningen av såväl rena biodrivmedel som inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel. har därför länge förespråkat ett system som tvingar de som säljer drivmedel att minska utsläppen med en viss procentsats, genom inblandning av biodrivmedel. Det är positivt att en sådan reduktionsplikt ska införas , men det är viktigt att den är tillräckligt ambitiös, förutsägbar och att kvoterna framöver sätts så att de ligger i linje med målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Utöver reduktionsplikten är rena och höginblandade biodrivmedel oerhört viktiga för omställningen av transportsektorn. Det är angeläget att dessa fortsatt har hög konkurrenskraft gentemot fossila drivmedel. avvisade, som enda parti, regeringens höjning av skatten på biodrivmedel i samband med budgetpropositionen . Det har bekräftats att ståndpunkt, att biodrivmedel inte var överkompenserade på det sätt regeringen hävdade, var den riktiga och att regeringen hade fel. [168] Det är glädjande att regeringen tagit till sig av bl.a. kritik och sänkt skatten på och höginblandad FAME. Ändra beskattningsnormen för att beskatta fossilt mer än förnybart Det är ett prioriterat arbete att fortsätter att driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsatt skattebefria förnybara drivmedel från koldioxidskatt, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. Subventioner till fossila bränslen bör fasas ut så att de bär sina fulla miljökostnader. EU måste också sluta använda det fossila som norm när statsstödsregler utformas. ska vara klimatneutralitet, så att det är möjligt att beskatta fossila bränslen mer än förnybara utan att det anses vara ett brott mot regelverket. Här måste ta strid med för att skapa hållbara spelregler, så att det blir möjligt att med nationella styrmedel nå de mål som EU enats om. EU-gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och märkning finns det EU-gemensamma hålbarhetskriterier för förnybara bränslen. vill synliggöra de fossila bränslenas miljöpåverkan och vill därför att det införs gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen i EU. Resultatet av hållbarhetskriterierna, som inkluderar bl.a. miljöpåverkan och växthusgasprestanda, bör synliggöras för konsumenten i form av en EU-gemensam märkning. Med en sådan märkning har konsumenten möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan förnybara och fossila alternativ. Med hållbarhetskriterierna som grund kan man också införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen. Genom att synliggöra ursprunget av drivmedlet kan konsumenter göra ett medvetet val. Fossiloberoende fordonsflotta som mål i EU Transporterna minskar avstånden mellan människor och möjliggör att leva, arbeta, handla och mötas. I och med att transporterna är en stor bidragande orsak till utsläpp av växthusgaser som utsläppen inte känner några gränser vill se en ambitionshöjning inom EU avseende transporternas klimatpåverkan. För att möjliggöra långsiktiga investeringar och tydliga spelregler vill vi att EU-länderna antar ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Utökad infrastruktur för laddning och elektrifiering Som en del i målet om att utsläppen från inrikestransporter ska minska till 2030 är det viktigt att infrastrukturen för de förnybara bränslena utvecklas snabbt. Det gäller inte minst övergången till eldrift. Elektrifiering av transporter också bidra till att lösa andra transportrelaterade problem, såsom trängsel, buller och bristande luftkvalitet. Det är därför viktigt att det sätts upp långsiktiga spelregler för marknaden. Teknikutvecklingen går snabbt framåt och elbilarnas räckvidd ökar betydligt . Men det är inte enbart personbilarna som elektrifieras. Det pågår framgångsrika försök för elektrifiering av vägar för tunga transporter, färjetrafik övergår till eldrift och det forskas på elektrifiering i flygsektorn. vill därför se en nationell plan för elektrifiering av transportsektorn, som inkluderar satsningar på alternativa drivmedelsstationer i hela landet, förenklade byggregler för laddstolpar, satsningar på elvägar och elektrifiering av gods- och busstrafik. bör, i samarbete med näringsliv och berörda regioner, identifiera och investera i fler områden där demonstrationsförsök med elektrifierade vägstråk kan inledas. En fastighet med laddningsmöjligheter riskerar att vid energideklaration framstå som mindre energieffektiv än fastigheter utan laddningsmöjligheter. anser att detta måste ändras så att fastighetsägare inte straffas för att de etablerar laddningsmöjligheter. För att ytterligare påskynda utbyggnaden av laddinfrastruktur vill också se över möjligheten att införa krav på framdragning av infrastruktur för laddplatser för nya eller ombyggda byggnader. har liknande krav. Liknande bestämmelser finns redan i för bredband, med krav på bredbandsmöjligheter i vissa nya eller ombyggda byggnader. Slutligen vill ha ett effektivt grönt avdrag för att installera laddstationer i hemmet som presenteras nedan. Tillsammans utgör dessa förslag ett kraftfullt steg mot fler elektrifierade transporter, med mindre utsläpp som följd. Satsningen bör främja samordnad infrastruktur för alternativa bränslen och laddinfrastruktur i hela landet och längs viktiga nationella vägstråk. kommer att återkomma i kommande budget med förslag om att samordna och påskynda utbyggnaden av infrastruktur för el och alternativa drivmedel inklusive elektrifiering av vägar. Ökad andel el i kollektivtrafiken är elektricitet för busstrafik skattepliktig, till skillnad från kollektivtrafik på spår, såsom järnväg, pendeltåg, tunnelbana och spårvagn, där elektriciteten är skattebefriad. För att påskynda introduktionen av eldrivna bussar i kollektivtrafiken anser att busstrafiken bör ha samma skatteförhållanden som tågtrafiken. kommer därför att återkomma i kommande budget med förslag om att energiskatten på el till elburen kollektivtrafik hanteras likvärdigt oavsett fordonstyp. Båtar som drivs med fossila drivmedel betalar ingen energiskatt för bränslet. Om fartyget i stället använder för strömförsörjning och för att ladda batterier ombord är brukaren skyldig att betala energiskatt på elen. finns i lagen om skatt på energi en möjlighet till nedsättning av energiskatten för el. Nedsättningen omfattar dock enbart större fartyg vars bruttodräktighet, ett jämförelsetal för fartygs storlek, överstiger 400. Detta undantag från energiskatten är inte anpassat för nationell sjöfartsnäring, bilfärjor och pendelbåtar, som normalt har en bruttodräktighet om 20–300. Detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Nedsättningen av energiskatten på el bör därför gälla även för mindre fartyg. Tunga fordon är på många platser nödvändiga för den lokala ekonomin, då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och först börjat dämpas, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Den av regeringen planerade kilometerskatten, som har ensidigt fokus på avstånd snarare än bränsle och utsläpp, har mycket liten miljöeffekt, då alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. är en världsledande lastbilstillverkare, och det vore därför naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på vår lastbilspark. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar anser att det bör införas en miljölastbilspremie. Vi kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budget. Premien bör i ett sådant förslag uppgå till ca per fordon, i enlighet med förslaget från utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta. [169] Premien bör rikta sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien bör vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. För att garantera en effektiv klimatstyrning är det därtill viktigt att klassificeringen av lastbilar kontinuerligt ses över och vidareutvecklas. Tunga transporter med mindre koldioxidutsläpp Vid sidan av miljölastbilspremier vill även minska utsläppen från den tunga trafiken genom att premiera fossilfria drivmedel. anser att de åkerier som aktivt väljer att ställa om sina transporter till minskade koldioxidutsläpp med fossilfria drivmedel ska premieras. innebär omställningen till mindre utsläpp ofta en extra kostnad för aktörerna – vilket gör att omställningen tar tid att genomföra. För att stimulera en omställning till mer fossilfria drivmedel vill därför införa en klimatbonus som kan dras av mot vinsten för den som kan visa att man minskat koldioxidutsläppen genom sin tankning. På så sätt får åkerier som går före inte sämre lönsamhet än de som fortsätter att tanka fossilt. Ökad miljöstyrning i fordonsskatten Den miljöstyrande delen av fordonsskatten bör förstärkas. Fordonsskatten är ett viktigt instrument i strävan att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta genom att premiera inköp av miljövänligare bilar. Dagens fordonsskatt utgörs av ett grundbelopp samt ett rörligt belopp som beror på fordonets miljöprestanda. och Alliansen ökade miljöstyrningen i fordonsskatten genom att höja den del av skatten som beror på fordonets koldioxidutsläpp. vill dock gå längre. anser att den utsläppsbaserade delen av skatten bör förstärkas som grundbeloppet sänks. På så sätt får miljövänliga bilar lägre fordonsskatt, medan bilar med höga utsläpp får högre skatt. Fordonsskatten tas endast ut . Detta innebär en skattebefrielse för bilar som ofta har en dålig miljöprestanda. föreslår därför att fordonsskatten förlängs, genom att det år från vilket bilar befrias från fordonsskatt tills vidare låses vid 1987. För att tydliggöra miljöpåverkan från olika bilar med olika drivmedel och bränsleeffektivitet, och ge förutsättningar för potentiella bilköpare att göra ett medvetet val, bör kraven på all nybilsförsäljning skärpas. finns det ett tydligt och fungerade system för energideklaration av vitvaror som kylskåp, spisar och diskmaskiner. Det är lätt för konsumenterna att se om varorna har ett bra eller mindre bra energivärde när de ska köpa nya vitvaror. För personbilar finns inte en sådan märkning, och det är svårt för den som ska köpa en ny bil att avgöra vilken klimatprestanda bilen har. Därför vill , inom ramen för EU:s miljöarbete, införa en energideklaration för personbilar, liknande det system som finns för vitvaror, med hänsyn till drivmedlets klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Koldioxidkrav för fordon i EU Genom att skärpa koldioxidkraven på personbilar och lätta lastbilar inom EU kan utvecklingen mot bränslesnåla bilar snabbas på. Skärpningen av koldioxidkraven bör dock ske utan att det ökar utsläppen av andra luftföroreningar. En sådan åtgärd skulle ha en stor effekt på en större marknad och bidra till både teknikutveckling och ökad sannolikhet att nå klimatmålen. I kombination med grön bilbonus och koldioxidskatten kan skärpta koldioxidkrav utgöra viktiga styrmedel och ge tydliga spelregler för marknadens aktörer. Ännu saknas samma möjligheter för tunga fordon. bör därför driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav. Flera andra betydelsefulla marknader, som , , och , har redan utvecklat och använder dessa typer av krav. För att europeisk lastbilsindustri ska fortsätta att vara konkurrenskraftig behöver motsvarande krav ställas även på den europeiska marknaden. Med två världsledande lastbilstillverkare har möjlighet att driva på för förändring i EU. anser därför att bör arbeta för att skärpa koldioxidkraven för personbilar och lätta lastbilar i EU efter 2020 samt utveckla koldioxidutsläppskrav för tunga fordon. Slopat skatteundantag för fossilgas I svensk klimat- och energipolitik har en rådande princip varit att fossila energislag ska beskattas. Den uppdelning av koldioxid- och energiskatt som tillämpar ger tydliga incitament till såväl mindre utsläpp av koldioxid som energieffektivisering. [170] Naturgas är en fossil gas som dragit nytta av skattebefrielser, trots dess fossila ursprung. För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, så kallad biogas, istället för fossil sådan anser att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol och med energiskatt efter energiinnehåll. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budget. Förstärkt ersättning för metangasreducering Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Regeringen har efter många års otillräckliga insatser till slut ökat satsningen på metangasreducering snabbare. Men det kommer även efter denna ökning att finnas en fortsatt stor potential för biogastillverkning i , och anser därför att ytterligare medel bör tillföras för detta ändamål. kommer att återkomma med förslag om förstärkt metangasreduceringsstöd i kommande budget. jord- och skogsbrukare är nyckelpersoner i den gröna omställningen. Det var därför införde ett investeringsstöd för biogasanläggningar och ett metangasreduceringsstöd. För att ytterligare stärka biogasproduktionen föreslår att en kretsloppspremie för biogödsel införs, vilket skulle stärka konkurrensen för biogödslet gentemot handelsgödsel och förbättra den ekonomiska konkurrenskraften för biogasproducenter i hela landet, som mer av energivärdet tas till vara i kretsloppet. kommer att återkomma med förslag om en kretsloppspremie för biogas i kommande budget. Klimatsmarta arbetsmaskiner i lantbruket och byggsektorn Utbudet av arbetsmaskiner i , särskilt klimatsmarta sådana, är relativt litet och likriktat. Likt övriga transportslag är fordonsparken fossilberoende och i stort behov av omställning. I och med marknadens karaktär finns bäst möjlighet att påverka internationellt, genom att ställa krav inom EU. finns inga krav avseende koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner.