ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022894 · 2018-11-30 00:00:00 — Förbättrat tandvårdsstöd för personer med epilepsi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra tandvårdsstödet för personer med epilepsi och tillkännager detta för regeringen. Under alliansregeringen förbättrades tandvårdsförsäkringen för ett stort antal personer, vilket har medfört att andelen av totalbeloppet som individen betalar för behandlingen har sänkts. återstår dock mycket att göra för att förminska kostnaderna för tandläkarbehandling för personer med särskilda behov. Landstingen är skyldiga att erbjuda uppsökande verksamhet bland äldre och funktionshindrade med stort vårdbehov för att bedöma behov av daglig munvård och tandvård. Dessa bedömningar skall vara kostnadsfria för patienten. Vidare är landstingen skyldiga att utföra nödvändig tandvård för dessa personer. Kostnaderna omfattas av högkostnadsskyddet för hälso- och sjukvård. Personer som lider av vissa sjukdomar, oavsett ålder och situation, har rätt till tandvård som ett led i sjukdomsbehandling . Även denna tandvård faller under högkostnadsskyddet och omfattar 14 olika grupper av sjukdomar. Vidare har personer med diabetes en egen rätt till tandvård eftersom det finns ett samband mellan diabetes och tandlossning. Personer med epilepsi har rätt till tandvård i det fall tänderna har skadats i samband med ett anfall. Vid epileptiska anfall förekommer det att tänderna skadas allvarligt, exempelvis spricker, fakturerar eller rent av slås ut. Tandskadorna kan vara av den art att tänderna kräver upprepade behandlingar livet ut. Dock inkluderar försäkringen endast behandling av de skador som uppstod vid anfallet och inte de efterbehandlingar som kan behövas i ett senare skede. Tandvårdsstödet bör därför ses över i syfte att se över möjligheterna att förbättra tandvårdsstödet för personer med epilepsi.
mot · H602290 · 2018-11-09 00:00:00 — Självbestämmande i livets slutskede – utred förutsättningarna för aktiv dödshjälp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för aktiv dödshjälp och tillkännager detta för regeringen. I takt med att den medicinska utvecklingen går allt snabbare, så kommer också möjligheterna att hålla människor vid liv längre att förbättras. Det innebär dock också i många fall, att människor genomlider utsträckta smärtsamma processer, där det inte finns någon utsikt för personen att komma tillbaka till det liv den vill ha. En del kan känna att de är tacksamma för det långa liv de har haft, men att de nått vägs ände och är nöjda med det. Under hela livet förväntas vi ta ansvar och fatta viktiga beslut som har avgörande betydelse för våra liv. Men när det gäller något så avgörande som att bestämma över omständigheterna kring livets slut, vår egen död, så får vi det inte. Frågor om etik och liv kommer aldrig någonsin att vara lätta. Det egna självbestämmandet måste dock vara avgörande, även när det kommer till självbestämmande i livets slutskede. Därför borde dödshjälp legaliseras i . de gröna tog på sin kongress beslut om att verka för en statlig utredning i frågan. Det finns givetvis många frågor att noggrant utreda innan en legalisering kan ske. Åtgärden handlar om att värna den enskildes rätt, och det finns risker som bör tas på största allvar. Hur riskerna kan minimeras bör utredas grundligt.
mot · H6022900 · 2018-11-30 00:00:00 — På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan en kommungräns. Kommunala bolag får bara ha verksamhet i den egna kommunen enligt lokaliseringsprincipen. Om kommuner vill och tillåter bolag att bygga ut fiber över kommungränserna bör inte lagstiftningen försvåra för detta eftersom fiberutbyggnad är en prioriterad fråga för samhället. anser att lokaliseringsprincipen inte ska stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen. För att lösa det och underlätta för alla att få tillgång till bredband vill vi göra nödvändiga justeringar i kommunallagen. För största möjliga samhällsnytta är det viktigt att främja konkurrens för att de mest effektiva lösningarna inom it-området ska uppnås. Det handlar om att göra en god avvägning mellan vilket ansvar den offentliga respektive den privata sektorn har. Det måste vara tydligt hur gränsdragningen mellan stadsnät och kommersiella aktörers nät bör se ut. Syftet är att underlätta en kostnadseffektiv utbyggnad av höghastighetsbredband till så låg kostnad för såväl konsumenter som skattekollektivet. , och ett antal ytterligare statliga aktörer har fibernätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband. Dessutom skulle en mer driftssäker nätverksstruktur skapas om dessa fibernät sammankopplades. Av denna anledning bör de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggöras för marknaden. Det är dock centralt att nationella säkerhetsintressen ska beaktas i processen. långa handläggningstider har belyst problematiken med flaskhalsar inom offentlig förvaltning som försämrar möjligheten till en bättre och bredare uppkoppling. Utöver problemet med är stadsnäten och lokaliseringsprincipen ett exempel på hur lagstiftarens avsikt kan ha varit god, men som i och med teknikens utveckling blivit ett hinder som i slutändan drabbar konsumenter och medborgare. Marknaden kan i stor utsträckning sköta utbyggnaden av uppkoppling, som staten måste undanröja de ibland små men viktiga hindren som finns på vägen. Därför vill införa en direkt väg för uppkopplingsutbyggande aktörer rakt in till och relevanta beslutsfattare. Syftet är att de rapporterade problemen ska lösas så snabbt som möjligt och att marknaden ska bistås med de underlättande stödinsatser som situationen kräver. Denna dialog måste vara öppen för alla aktörer som ägnar sig åt att bygga ut uppkopplingen i . Från fiber till 5G måste lösningarna stå i fokus.
mot · H6022903 · 2018-11-30 00:00:00 — Med detta fokus på biståndet bidrar vi också långsiktigt med att stävja extremism och förebygga terrorism. Vårt bistånd ska ställa krav på respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ska stödja de individer som tar stora personliga risker genom att arbeta för dessa värden. bör därför erbjuda långtgående stöd och skydd för oppositionella, journalister, nätaktivister och andra nyckelpersoner i kampen för en friare värld.
mot · H6022904 · 2018-11-30 00:00:00 — Den rödgröna regeringen gjorde satsningar på en rad anslag inom utgiftsområde 17 som förlängs i och med övergångsregeringen och där gör andra bedömningar för att kunna lägga större resurser på de reformer vi tror kommer bidra till en bättre samhällsutveckling. Vi säger nej till förstärkning av den musikaliska scenkonsten under anslag 1:6, vi säger nej till Unga som nationalscen på anslag 2:1, vi drar ner på den fria konsten på anslag 2:2, 3:1, 4:2, 4:4 och 5:2 för att kunna satsa resurser på kultursamverkansmodellen, stödet till trossamfunden och till idrottsrörelsen men också för våra stora satsningar på vård, rättsväsende och försvar. Till förmån för vår satsning på vårt breda asylprogram under utgiftsområde 1 drar vi ner på anslag 14:3 med 2019. Med anledning av principerna i övergångsbudgeten ökas anslag 14:3 med för tidiga insatser för asylsökande och nyanlända på anläggningsboende jämfört med aviserad summa i budgetpropositionen . minskar därför anslaget 14:3 med lika mycket för att återställa effekterna av dessa principer. Acko Ankarberg (KD)
mot · H6022905 · 2018-11-30 00:00:00 — Reformera ungdomsrabatten för brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom riksdagsåret bör återkomma med proposition på reform av systemet för straff- och påföljdsmätning för unga lagöverträdare och tillkännager detta för regeringen. har vi sett en lång rad mycket grova våldsbrott utförda av unga gärningsmän, ofta , där gärningsmännen blivit dömda till mycket milda straff. Domarna har upprört stora delar av befolkningen då straffen helt enkelt inte står i samklang med vad många människor anser rimligt avseende brottets grovhet och brutalitet. Detta kan undergräva tilltron till hela rättssystemet. Den så kallade straffrabatten bör justeras så att samhället, för en rimlig tid, skyddas mot unga gärningsmän som bevisligen är kapabla till mycket grovt våld. En övergripande reform av straffrabatten för unga lagöverträdare måste föregås av en noggrann utredning som tar hänsyn till de individuella och allmänpreventiva effekterna, kriminologisk forskning om recidivism och andra relevanta omständigheter. identifierar ett par områden i nuvarande lagstiftning som särskilt problematiska. Det övergripande problemet med straff- och påföljdsmätningen är att lagrummet lämnar stort rum för domstolens praxis. Vi anser att fängelsestraffets utdömande och längd bör vara en fråga som i större utsträckning ska avgöras av riksdag. 2 Förslag på lagändringar Följande är exempel på specifika lagändringar inom den större reformen. 29 kap 7 § bör ändras så att det fastställs en specifik åldersrabatt för gärningsmän mellan . För att undvika tröskeleffekter bör rabatten beräknas med utgångspunkt som gärningsmannen vid gärningstillfället har kvar till sin 20:e födelsedag. Vissa särskilt grova brott, exempelvis vålds- och narkotikabrott bör också undantas helt från rabatten. Andra stycket bör också ändras så att en livstidsdom omvandlas till fängelse i de fall gärningsmannen är . I tillägg till detta bör 29 kap 3 förtydligas på så sätt att biologisk ålder inte beaktas under punkten 3. Avseende valet av påföljd anser vi det som orimligt att gärningsmän döms till ungdomsvård, sådana personer är vuxna och ska behandlas därefter. Gärningsmän ska naturligtvis däremot behandlas som barn. Därför bör 30 kap 5 § och reglerna om överlämnande till ungdomsvård i 32 kap ändras så att gärningsmannen endast kan dömas till ungdomsvård ifall denne är . I de fall brottet begåtts då gärningsmannen var straffmyndig men under 18, och påföljden verkställs efter 18-årsdagen ska straffet mätas med hänsyn till en särskild rabatt, men fängelse kunna utdömas. I de fall gärningsmän begår särskilt allvarliga brott, så som vålds- och narkotikabrott, bör påföljden kombineras så att gärningsmannen vid sin 18-årsdag överlämnas från ungdomsvård till fängelse. Jag yrkar därför att ger regeringen i uppgift att, efter premisserna ovan återkomma med ett förslag om reform av regelverket för straff- och påföljdsmätning för unga lagöverträdare.
mot · H6022906 · 2018-11-30 00:00:00 — Särskild antagningsgrupp till juristprogrammet för sökande med erfarenhet av polisyrket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen under riksdagsåret bör återkomma med en proposition om särskild antagningsgrupp till juristprogrammet och speciellt meritvärde för ansökan till tingsnotarietjänster, för personer med erfarenhet inom polisyrket, och detta tillkännager för regeringen. valde 832 yrkesverksamma poliser att lämna sin tjänst, vilket var ett rekord. Tyvärr är siffran inte en anomali utan del av en bredare trend; många poliser fortsätter tyvärr att lämna sitt yrke. ser utvecklingen som mycket problematisk. Förutom effekterna för rättsväsendets funktion så innebär uppsägningarna ofta ett tapp av viktig kompetens och erfarenhet, något som vi vill ta vara på. Ett yrkesområde som är närliggande och som poliser har relevanta kunskaper för är juridiken. består juristkåren till stor del av personer som påbörjar juristprogrammet tidigt, direkt efter gymnasiet eller med emellan. En typ av mångfald som skulle vara juristerna som yrkeskår till gagn, är en bredare personlig erfarenhet av både rättsväsendet och samhället i stort, speciellt för de studenter som efter examen fortsätter på domarbanan. vill därför reservera ett antal platser på juristprogrammet för personer med erfarenhet av polisyrket, så att sådana sökande får ett påslag på 0,25 meritvärde på högskoleprovet och ett rimligt men betydelsefullt påslag på slutbetyget från gymnasiet. Antalet platser bör uppgå till 200–250 och fördelas på landets olika lärosäten. Yrkesaktiva poliser skall beviljas tjänstledighet . Vi vill också införa en regel om att erfarenhet av polisyrket ger ett speciellt meritvärde när examinerade jurister söker tjänst som tingsnotarie. Antagningsgruppen bör provas varpå utvärdering och nytt beslut fattas. Viktigt i sammanhanget är att gruppen blir ett sätt för rättsväsendet att fånga upp annars förlorad kompetens, utan att för den saken orsaka fler uppsägningar från poliskåren.
mot · H6022907 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av den finsk-svenska gränsälvskommissionen och tillkännager detta för regeringen. Den tidigare så kallade gränsälvsöverenskommelsen mellan moderniserades , genom att en ny gränsälvsöverenskommelse ingicks och en ny finsk-svensk gränsälvskommission (FSGK) inrättades . Proposition 2009/10:12 Ny gränsälvsöverenskommelse med innebar att överenskommelsen förändrades, men den mångåriga gemensamma regleringen av älvs användning och skydd , för att främja samarbetet mellan länderna i miljö- och vattenfrågor, kvarstod. Gränsöverenskommelsen behövde anpassas till respektive lands nationella lagstiftning och till . Kommissionens nuvarande roll och uppgift syftar till att främja ländernas samverkan i vattenfrågor, utveckla och samordna gränsälvsområdets miljösamarbete samt utföra uppgifter som följer av EU:s vattenramdirektiv. När man studerar kommissionens arbete ser man att kommissionen avgett många yttranden i för tornedalingar och gränsbor längs båda sidor viktiga frågor, t ex om laxens förvaltning. Som svensk tornedaling är det dock nedslående att se hur lite svenska departement och myndigheter nyttjar finsk-svenska gränsälvskommissionens unika roll och kompetens i remissarbetet på de miljö- och vattenrättsliga områdena. Det är angeläget att kommissionens roll i det gränsöverskridande miljöarbetet används systematiskt också i den svenska ärendeberedningsprocessen.
mot · H6022908 · 2018-11-30 00:00:00 — Lagstadgad toleransnivå för rovdjursskadad ren ställer sig bakom det som anförs i motionen om den lagstadgade toleransnivån för skador på ren orsakade av rovdjur och tillkännager detta för regeringen. godkände regeringens förslag till ett övergripande och långsiktigt mål för rovdjurspolitiken (prop. 2012/13:191, bet. 2013/14:MJU7, rskr. 2013/14:99). Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn i ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. I propositionen som beslutades av finns referensvärden för populationsstorlek och utbredningsområde för de stora rovdjuren, ytterligare delegering av skydds- och licensjakt, förvaltningsplaner, ett förvaltningsverktyg för skador inom rennäringen och internationell samverkan. Skador på ren orsakade av rovdjur får maximalt uppgå till av samebyns faktiska renantal och i propositionen ingår också ett förvaltningsverktyg där samebyarna är med i processen kring rovdjursförvaltningen. Trots beslut är verkligheten för samebyar och svensk rennäring när det gäller rovdjursskadade renar en helt annan. beslut effektueras inte av ansvariga myndigheter, med hänvisning till att den av fastställda toleransnivån är en ”målsättning”. Det är oacceptabelt att urfolk samerna, vars kultur bärs upp av bl a renskötseln, ska betala priset för att lever upp till åtagandena enligt EU:s art- och habitatdirektiv. Renskötseln bedrivs under svåra förhållanden. Betesmarkerna är alltmer fragmentiserade, och konkurrerande anspråk på markanvändning är många och växande. Ett ändrat skogsbruk samt exploateringar av vägar, kraftnät, järnvägar, vattenkraft och gruvindustri har starkt påverkat samebyarnas förutsättningar att bedriva en traditionell renskötsel. Det moderna industrisamhällets framväxt, den ökade urbaniseringen, ett växande elbehov och klimatförändringar är alla exempel på faktorer som har begränsat renskötseln och indirekt kringskurit det samiska folkets möjligheter att leva av sina traditionella näringar. Ett led i att rädda det som räddas kan av det samiska folkets renskötsel vore att staten tog sitt ansvar för rovdjurspolitiken. Det innebär att såväl förvalta rovdjursstammarna på ett hållbart sätt som att de inventerings- och rovdjursersättningar som betalas ut måste följa den allmänna prisutvecklingen. Om nuvarande mål om toleransnivå för rovdjursskadade renar inte är tillräckligt tydligt för att nå avsedd effekt i myndigheternas tillämpning, är det därför logiskt att undanröjer eventuell otydlighet, för att säkerställa efterlevnad av en hållbar rovdjursförvaltning.
mot · H6022909 · 2018-11-30 00:00:00 — Jakt för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder som möjliggör och tillgängliggör jakt för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Många funktionsnedsatta är intresserade av jakt. Jägare som har funktionsnedsättning behöver ofta använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terrängen. Detta användande av motorfordon kräver i de flesta fall dispens från ett antal lagar och förordningar som förbjuder användande av motordrivet fordon vid jakt. Bland lagar och förordningar kan i detta sammanhang nämnas terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Länsstyrelserna hanterar dispensgivningen från dessa lagar och förordningar. Hanteringen av dispenserna från länsstyrelsernas sida sker på olika sätt när det gäller områdes- och tidsbegränsningar. Dispens som gäller för ett begränsat område innebär för personen med funktionsnedsättning att han eller hon enbart kan jaga på det område som han eller hon sökt för. Det innebär att personen med funktionsnedsättning kan behöva söka ny dispens för jakt utanför det begränsade området. Många aktiva jägare med funktionsnedsättning har därför behov av ett stort antal dispenser som måste medföras vid jakt. Dispenshanteringen är onödigt tidskrävande och kostsam. Tiden för handläggning av dispensärenden, , skulle på länsstyrelserna kunna användas till mer prioriterade ärenden. Sökt och beviljad dispens för jakt med motordrivet fordon borde gälla i hela tills vidare. Till detta ska läggas att för alla arter som finns med i art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet krävs dispenser för att få jaga med hjälp av till exempel en fyrhjuling. Per Lodenius (C)
mot · H602291 · 2018-11-09 00:00:00 — Tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av , och detta tillkännager för regeringen. Vikten av modersmålsundervisning är väl belagd. Principen enligt skollagen är att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om det talas i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Förskolan ska också medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Från har elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna fått utökad rätt till undervisning i modersmål. En grupp som faller vid sidan av är barn som är placerade av i t. ex. familjehem. Barnet kan ha placerats i en familj som inte talar det språk som talas av de biologiska föräldrarna. Vissa skolor gör tolkningen att barnet inte har rätt till modersmålsundervisning eftersom språket inte talas i det hem där barnet vistas. Det är ofta upp till respektive skola att bedöma detta och huruvida trycker på i frågan har ibland betydelse för om det blir av. Det är mycket viktigt att ett barn som placeras av ges möjlighet att behålla kontakten med sitt ursprung. Möjligheten att kommunicera med sina anhöriga på det språk de är vana vid är en viktig del av detta. I de fall det i familjehemmet inte talas samma språk som i ursprungsfamiljen bör ansvarig kommun se till att barnet får god tillgång till sitt modersmål. En rätt till modersmålsundervisning för dessa barn behövs, på samma sätt som om de bott kvar i sin ursprungsfamilj. Förslag bör tas fram på hur denna rätt i praktiken kan regleras och säkerställas.
mot · H6022911 · 2018-11-30 00:00:00 — Informera om riskerna med kusingifte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid besök på mödravårdscentralen fråga blivande föräldrar om släktband och informera om riskerna med kusingifte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fosterdiagnostik i tidigt stadium för föräldrar med nära släktband och tillkännager detta för regeringen. I den brittiska medicinska tidskriften presenterades en studie som visade att risken för medfödda missbildningar ökar om fadern och modern är kusiner. I den grupp barn som studerades kunde man se att bland de barn vars föräldrar var kusiner var det dubbelt så vanligt att födas med en missbildning, än bland de vars föräldrar inte var det. Forskare har även visat att ärftliga sjukdomar är något vanligare i befolkningsgrupper med hög grad av ingifte, men understryker också att det är mycket svårt att beräkna de genetiska riskerna vid ett visst kusinäktenskap. Bland annat beror riskerna på om giftermålet är en undantagsföreteelse eller en del av ett samhälleligt mönster. Undersökningen sätter dock fingret på ett problem som inte har diskuterats speciellt mycket i , nämligen tabun att diskutera risker vid kusingifte, som är betydligt vanligare i vissa delar av världen än i . Det finns en stor grupp svenskar med ursprung i och där kusingifte är relativt vanligt och socialt accepterat. På grund av en felaktig uppfattning att det är diskriminerande att ställa frågor om släktskap mellan de blivande föräldrarna låter sjukvårdspersonal bli att informera om riskerna att barnet föds med svåra missbildningar, eller icke botbara sjukdomar. Medan sjukvården informerar blivande föräldrar om riskerna med vissa typer av mat, som torsk från , eller ökad risk om kvinnan är , så har det varit tyst om risker vid kusinäktenskap. Likaväl som att sjukvården informerar om risker med viss typ av mat måste den kunna informera om risker vid kusinäktenskap, speciellt när det finns vetenskapliga belägg för att sådana risker finns. Att mödravårdscentralen frågar de blivande föräldrarna om släktband och informerar om riskerna med kusingifte samt erbjuder fosterdiagnostik i tidigt stadium för föräldrar med nära släktband ska inte på något vis betraktas som kontroversiellt. Boriana (M)
mot · H6022912 · 2018-11-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Allmänna arvsfonden och tillkännager detta för regeringen. är tillsammans med unikt med att ha en konstruktion som Allmänna arvsfonden. I de flesta andra länder går tillgångarna från dödsbon till människor utan bröstarvingar direkt till statskassan. En av fördelarna med detta är mindre byråkrati. Därutöver behöver kontrollen för hur pengarna används skärpas väsentligt. Allmänna arvsfonden, vars uppdrag är att främja ideell verksamhet till förmån för barn, ungdomar och handikappade har å det grövsta åsidosatt sitt uppdrag. har Allmänna arvsfonden finansierat antisemitisk propaganda och ”normkritisk” experimentverksamhet med förskolebarn, baserad på identitetspolitisk ideologi. Enligt en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har Allmänna arvsfonden betalat ut miljoner till frontorganisationer till den internationella islamistorganisationen . Det är helt oacceptabelt att staten ger pengar till organisationer som inte delar vår syn på demokrati, jämlikhet och mänskliga rättigheter. Pengar som borde gått till behövande har felaktigt betalats ut till bland annat pseudovetenskapliga experiment och islamister. Det är ett tecken på att Allmänna arvsfonden har spelat ut sin roll och att den därför bör avskaffas. Boriana (M)