ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021453 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det generella strandskyddet bör avskaffas och utformas utifrån ett mer kommunalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. är ett mycket sjörikt land och därmed finns tusentals mil av stränder och sjönära mark. De allra flesta av dessa strandnära marker är belagda med strandskydd. Strandskyddet gäller även om det inte finns skyddsvärd mark och det minsta lilla vattendrag i en skog kan innebära att strandskyddet aktiveras. All undersökning visar att de allra flesta helst vill bo nära vatten. Värdet för sjönära mark är betydligt högre än för annan mark. Tyvärr får ändå inte särskilt många ta del av den attraktiva mark som finns runt om i vårt land. Befintlig strandskyddslagstiftning är således ett hinder för såväl lokal landsbygdsutveckling som byggnation i redan bebyggda strandnära områden. hindrar strandskyddet att bostäder byggs i attraktiva områden. Kommuner i glesbygd kan inte utvecklas och reglerna upplevs som oförutsägbara. Ägare till bostadshus som ligger sjönära hindras att bygga ut eller bygga ytterligare hus på tomten på grund av strandskyddet trots att tomten inte är tillgänglig för allemansrätten. Detta är heller inte rimligt. Strandskyddet måste därför reformeras. Ett borttagande av det generella strandskyddet torde vara det allra bästa för fler bostäder och tillväxt i hela . Jag vill därför att: Det generella strandskyddet avskaffas. Strandskydd om respektive utvidgat strandskydd om ska endast gälla för av kommunerna utpekade sjöar och vattendrag. Kommunerna ska vara ansvariga för att fatta beslut om strandskydd. Utvidgat strandskydd endast ska komma i fråga då det behövs för att skydda speciella naturvärden och säkerställa strandskyddets syften.
mot · H6021454 · 2018-11-28 00:00:00 — Se över åldersgränser för avgiftsfria medicinska kontroller ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om nuvarande övre åldersgränser för medicinska kontroller är rimliga och tillkännager detta för regeringen. Synen på åldrande förändras. Vi lever allt längre, förväntas arbeta allt längre och är mer aktiva både fysiskt och sexuellt långt upp i åldrarna. Långt efter pensioneringen kan vi leva ett gott liv. Cancer är den sjukdom som flest dör av och ju längre upp i åldrarna vi kommer ju mer ökar risken. Hälften av dem som dör i livmoderhalscancer är eller äldre, visar forskning. I en studie, som presenterats i , konstaterar forskare att 449 av de kvinnor som dog av livmoderhalscancer var eller äldre, medan endast sju var . Enligt statistik är av de som dör i livmoderhalscancer i eller äldre. Screening för livmoderhalscancer genom gynekologisk cellprovtagning är ett effektivt sätt att motverka sjukdomen. För att screeningen ska vara effektiv krävs att kvinnor deltar i undersökningarna och går på provtagningar som de blir kallade till. ändrades övre åldersgränsen för avgiftsfri screening från till i . Bröstcancer är den cancerform som orsakar flest dödsfall bland kvinnor i världen och näst flest dödsfall bland kvinnor i . Totalt avled 1 952 kvinnor av bröstcancer 2016 i , vilket motsvarar 47 dödsfall per 100 000 kvinnor. Flest dödsfall var det i åldersgruppen med 652 dödsfall, vilket motsvarar 385 dödsfall per 100 000 kvinnor. När det gäller bröstcancer är en övre åldersgräns för avgiftsfri mammografi numera . menar att det inte är medicinskt belagt att ha hälsokontroller för äldre kvinnor. Men statistiken visar att risken att dö i cancer ökar med ålder. Risken finns att kvinnor slutar gå på kontroller när de inte längre blir kallade och därmed ökar risken för att få sjukdomen och dö . Det är därför rimligt att se över de övre åldersgränserna för medicinska hälsokontroller.
mot · H6021456 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i syfte att möjliggöra en stärkt och ökad svensk livsmedelsproduktion flytta beslutsrätten om rovdjursförvaltning närmare dem det berör och tillkännager detta för regeringen. Den svenska vargstammen var nära nog utrotad då vargjakten var oreglerad. Dagens vargstam är därför sprungen ur endast fem vargar, vilket lett till att dagens vargstam lider av inavelsproblematik. Detta behöver beaktas särskilt. Vargen är från födseln en dålig jägare och om mat finns lättillgängligt lär sig vargen snabbt genom generationsöverföring var den finns. I närheten av människan finns lättillgänglig mat i form av bland annat får, något som våra lantbrukare alltför ofta sorgligt fått erfara. Många är också rapporterna om att varg vågat sig nära människan, följt skolbarnen från skolbussen, strukit längs gårdens husknutar, fällt tamboskap och dödat hundar. Dessa rapporter leder naturligtvis till stora känslor. De som lever nära vargen känner att de måste skydda sina djur, sin inkomstkälla och sin trygghet, sin familjs trygghet. Och lika stora känslor väcker rapporterna hos de som vill rädda vargen från att jagas. Men de som i sin iver över att bevara varje varg höjer sina röster för att förbjuda vargjakt, gör kanske vargen en björntjänst. Därför att om inte jakten är reglerad så är den oreglerad. Ska vi kunna samexistera med varg och om lantbrukare ska våga ha kvar och även utöka sin livsmedelsproduktion, måste vi åter lära vargen att vara skygg för människan och det möjliggörs bäst genom jakt. Det finns därför starka skäl att, med hjälp av nytillkommen svensk forskning om hur stor en gynnsam bevarandestatus för den svenska vargstammen är som grund, göra en översyn av att flytta beslutanderätten om rovdjursförvaltning till att ligga så nära dem det berör som möjligt. Jag önskar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i syfte att möjliggöra en ökad svensk livsmedelsproduktion flytta beslutsrätten om rovdjursförvaltning så nära dem det berör som möjligt, och tillkännager detta för regeringen.
mot · H6021457 · 2018-11-28 00:00:00 — Åtgärder för nationellt strandstädningsansvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att ta ett nationellt ansvar över havs- och strandmiljön längs och och tillkännager detta för regeringen. Bohusläns kuster har en mäktig och outtröttlig motståndare i form av flera hundra ton plast som böljande och sköljer in från havet. Om det inte vore små kommuners knappa budgetar och för ideella eldsjälar som organiserat och idogt kämpar mot dessa plastberg skulle sommarhärliga vykortsvackra och salta dopp i de bohuslänska turistmagnetiska vikarna för alltid vara ett minne blott. Nedskräpning av den miljön och av stränder är en fråga som har varit aktuell både internationellt och nationellt. Och det med rätta. Det är en överlevnadsfråga huruvida vi ska vinna över plasten i haven eller inte. Kommunerna har hela ansvaret för renhållningen och därmed för att städning av stränderna sker. Kommunerna måste därför finna lämpliga lösningar för hur den verksamheten långsiktigt kan utföras. Det kan verka klokt. När strandskräpet kommer från den egna kommunens strandbesökare som tappar glasspapper och glömmer ölburkar. Men kommunerna på är värst drabbade i hela . Från öppet hav driver internationellt skräp upp på öar, kobbar och skär med hjälp av Jutska strömmen, Atlantströmmen och den baltiska ytströmmen. Det är små kommuner med små ekonomiska möjligheter som är belägna längs den vackra bohuslänska kusten. Att hålla stränderna skräpfria och hålla havet friskt är en mycket kostsam operation, och utan de ideella eldsjälarna som i ur och skur kärleksfullt rensar upp så alla vi andra kan njuta havsglittret, skulle ekvationen inte gå ihop. Att verka internationellt inom bland andra Ospar och Helcom för att komma till rätta med marin nedskräpning vid källan är inte tillräckligt. Staten borde finna möjlighet att avsätta resurser såväl för havsmiljön som för åtgärder mot nedskräpning. Det känns orimligt att det ska vara den lilla kommunens enskilda ansvar. Det är heller inte rimligt att fortsätta förlita oss på att ideella krafter kommer att kunna fortsätta rädda våra hav och stränder utan ekonomiska tillskott, då skräpmängden som tvingar sig upp på våra stränder oförtrutet fortsätter att öka. Jag önskar att ställer sig bakom det som anförs i motionen och ser över möjligheterna till särskilda åtgärder för att säkerställa städningen av och i syfte att rädda havs- och strandmiljön, och tillkännager detta för regeringen.
mot · H6021458 · 2018-11-28 00:00:00 — Försäljning av cider på i svensk detaljhandel ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av den svenska alkohollagstiftningen med syftet att möjliggöra försäljning av cider med samma alkoholhalt som folköl i svensk detaljhandel och tillkännager detta för regeringen. är en stor ciderproducent och vi exporterar mycket cider till utlandet. Svensk cider är särskilt populärt i exempelvis och . Systembolaget har ett detaljhandelsmonopol på försäljning av starköl, vin och sprit. Däremot har vanliga mataffärer möjligheten att sälja öl som understiger en alkoholhalt på . Däremot är den svenska alkohollagstiftningen formad på ett sådant sätt att det däremot inte är lagligt att sälja andra alkoholdrycker som understiger den alkoholhalten. Detta innebär att det inte är lagligt att sälja cider eller annan blanddryck som har samma alkoholhalt jämförbar med folköl. Istället är den cider som säljs i svenska mataffärer en cider som enligt lagstiftningen benämns som lättdryck eller alkoholfri. I den svenska alkohollagen klassas all dryck med högre alkoholhalt än som alkoholdryck och det är i denna kategori den cider som säljs hamnar. I den nuvarande svenska alkohollagen saknas det helt hänvisning till cider. betraktas istället som vin. Detta är beklagligt på många olika sätt, främst för att detta hindrar många svenska ciderproducenter och äppelodlare att nå ut med sin produkt i vanliga mataffärer. Genom att göra ändringar i den svenska alkohollagstiftningen så skulle man kunna möjliggöra försäljning av svensk cider på en alkoholhalt på . Detta skulle även kunna vara bra ur synvinkeln att människor istället för att handla starkcider på Systembolaget, skulle erbjudas en möjlighet till svagare varianter av cider. Detta skulle innebära en valfrihet för konsumenterna. Störst av allt skulle detta ge samma förutsättningar för svensk cidertillverkning som för svenska ölbryggerier i att saluföra sin produkt. Det är inte försvarbart att det är tillåtet att sälja öl på samma alkoholhalt i mataffären, men inte cider. Därför yrkar jag på att det görs en översyn av den svenska alkohollagstiftningen med syftet att möjliggöra försäljning av cider med samma alkoholhalt som folköl i svensk detaljhandel. Jag har tidigare under föregående mandatperiod lagt fram en likalydande motion som blev avslagen i kammaren. Jag väljer dock att lägga denna motion igen för att visa ärendets betydelse.
mot · H6021459 · 2018-11-28 00:00:00 — Stärk äganderätten för skogsägare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddet för äganderätten bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Den svenska skogen är både ur ekonomiskt och ekologiskt perspektiv en av våra största tillgångar. Skogen gör till världens tredje största exportör av massa, papper och sågade trävaror. Äganderätten är grundläggande för svenska skogsägare och de gröna näringarna sedan urminnes tider. visar senaste tidens utveckling att äganderätten håller på att urholkas genom bland annat otydlig lagstiftning och tveksam tillämpning. Svensk skogspolitik har förändrats och många skogsägare har fått se sin skog läggas i naturreservat, där artskyddsförordningen är ett av skälen. Anledningen till att skogen är skyddsvärd är oftast att skogsägarna själva skött sin skog så bra att den blir extra värdefull i naturhänseende. För detta ska man inte straffas, så som det nu upplevs. Det är inte heller rimligt som i ett av förslagen i Expertgruppen för studier i offentlig ekonomis () rapport, att markägarna själva ska stå för större del av de kostnader som det innebär att bilda naturreservat eller biotopsskyddsområden. I många fall är det familjeföretagare, som är beroende av sin skog och årlig avverkning, som drabbas. En landsomfattande inventering av nyckelbiotoper i skogarna har föreslagits av regeringen. Nyckelbiotoper var inte tänkt att vara ett instrument för att stoppa avverkning, men riskerar nu att bli det. Problematiken är att i och med att alla stora svenska skogsbolag är FSC-certifierade och således inte får köpa in träd från nyckelbiotoper så innebär en klassning som nyckelbiotop i princip ett avverkningsförbud. Ett annat stort problem är nuvarande inventeringsmetodik som leder till tveksamma beslut om vilka skogar som ska skyddas. Skogsmark riskerar att tas ur drift på felaktiga grunder. Ytterligare en hämsko på landets skogsägare. Skogen svarar för över 100 miljarder i exportintäkter för . Dessutom spelar ett aktivt skogsbruk en viktig roll för omställningen till ett fossilfritt samhälle, vilket är nödvändigt för att möta det globala klimathotet. ligger här i framkant med klimatsmarta lösningar från skogen. Äganderätten är central och står inskriven i regeringsformen, men där står också om äganderätten ”utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen”. Detta ger äganderätten ett svagt skydd och ger upphov till tveksam tillämpning av lagen. I syfte att belysa läget och föreslå lämpliga förändringar borde en äganderättsutredning tillsättas. Utredningen bör undersöka statusen för äganderätten i , med särskilt fokus på de gröna näringarna.
mot · H6021460 · 2018-11-28 00:00:00 — Se över hindren i flyttkedjan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och se över hindren som försvårar en naturlig flyttkedja och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbristen är stor i . Tyvärr har vi flera inlåsningseffekter som hämmar flyttströmmar och som därmed påverkar hela samhället negativt. En anledning är att det byggs för lite, en annan är att de äldre, som bor i villor de ägt , inte flyttar. En stor grupp, som vill men inte måste flytta tar inte steget. För många blir det helt enkelt en för stor kostnadsökning. Flera undersökningar har gjorts varför man väljer att bo kvar, trots viljan att flytta. Merparten svarar att det är olika faktorer som hindrar dem från att ta steget – en majoritet anger ekonomiska faktorer. av de som vill flytta tycker att det blir för hög kostnadsökning, har inte kontantinsatsen som krävs, får inte lån och drabbas för hårt av flyttskatten. av alla , äger sin egen bostad eller sitt fritidshus. Seniorhushållens månadskostnader är förhållandevis låga då de har amorterat på sina lån . Den nuvarande månadskostnaden för bostadsrätter är generellt sett betydligt högre, även om man söker sig till en mindre bostad. För en pensionär som flyttar från en månadskostnad på kanske 3 000–till att ha 10 000, blir det svårt att klara det, även med bostadstillägg. Det gör ju att många drar sig från att flytta och bor kvar. För en bättre fungerande flyttkedja krävs Att det måste byggas betydligt fler bostäder, prognoser visar på minst 700 000 nya bostäder . Här måste en översyn ske hur man kan få ner byggkostnaderna och hur man kan förenkla i byggandet. Det måste också bli lättnader som stimulerar fler att flytta. Det är angeläget att utreda och se över skälen till att flyttkedjan inte fungerar. Allt ifrån stränga amorteringskrav, hög kontantinsats samt en flyttskatt som avskräcker. Med större rörlighet skulle vi få en mer funktionell bostadsmarknad. Det är angeläget att se över bostadsmarknaden.
mot · H6021461 · 2018-11-28 00:00:00 — Vildsvin passar bäst i frysen! ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli enklare och mer lönsamt att sälja vildsvinskött i syfte att minska problemen på landsbygden med en alltför stor vildsvinsstam och tillkännager detta för regeringen. Den svenska vildsvinsstammen växer rekordsnabbt vilket innebär stora problem på landsbygden. För lantbrukarna handlar det om sönderbökade åkrar, planteringar och minskade skördar. Det ökade antalet vildsvin leder också till fler vildsvinsolyckor i trafiken vilket gör att försäkringskostnaderna för fordon och även risken för personskador ökar. Förstörda trädgårdar, fotbollsplaner, golfbanor och kyrkogårdar är bara några av de ytterligare problem som kommer med ett ökat antal vildsvin. Enligt beräkningar så har vi cirka 200 000–300 000 vildsvin i och de ökar snabbt. För att fler jägare ska vilja jaga vildsvin är det viktigt att öka incitamenten till vildsvinsjakt, exempelvis genom att göra det enklare och mer lönsamt att sälja vildsvinsköttet. Det är av vikt att vildsvinsstammen inte överutfodras och därmed stimuleras att växa ytterligare. Här har jägare och markägare ett stort ansvar att gemensamt hitta en rimlig nivå för stödutfodringen och övrig utfodring och därmed också nivån på vildsvinsstammen. Vi behöver se över och underlätta för att kunna använda fler fällor, rörlig belysning, åtelkameror och annan teknisk utrustning. Det måste underlättas för jägarna sälja vildsvinskött. Svenska regler om att allt vildsvinskött som ska säljas vidare måste passera vilthanteringsanläggningar är alltför krångliga. Många har långt till närmsta anläggning och priset som anläggningarna betalar kan upplevas som för lågt för att skapa incitament för jakt. Jägare bör få sälja vildsvinskött direkt till privatpersoner, med kravet att det är testat för trikiner. Detta test görs redan av jägarna då de själva ska konsumera köttet. Viltkött ska kunna användas mer i de offentliga köken på exempelvis våra skolor, sjukhus och äldreboenden. Det är bra och miljövänligt kött som det skulle förenkla för ökad jakt. Det är därför bra att i budgetsammanhang ta höjd för att stimulera till ökad upphandling av viltkött till de offentliga köken. Jägare bör också kunna sälja direkt till lokala näringsidkare och restauranger, under förutsättning att köttet är testat och kontrollerat. Dessa förslag skulle tillsammans underlätta försäljningen av vildsvinskött och därmed öka incitamenten för jakt i syfte att minska landsbygdens stora problem med en allt större vildsvinsstam.
mot · H6021462 · 2018-11-28 00:00:00 — Angående familjehem, inhemska adoptioner och en översyn av vårdnadsreglerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av adoptionsförfarandet för att underlätta fler inhemska adoptioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av vårdnadsreglerna och tillkännager detta för regeringen. I finns många barn som lever i familjehem eller under liknande förhållanden på grund av att deras biologiska föräldrar inte kan ge dem en stabil uppväxtmiljö. Det finns ungefär 16 000 barn i som av olika anledningar inte kan eller får bo hemma hos sina biologiska föräldrar. En del av dessa barn bor på ett behandlingshem men de allra flesta, cirka 12 000, bor i familjehem, enligt . För många av dessa barn är tillvaron otrygg och osäker då de saknar en fast punkt i form av en permanent vårdnadshavare. I bevakas föräldrarnas rätt till sina barn hårdare än barnens rätt till kapabla föräldrar. Fler barn än de som faktiskt adopteras lever under omständigheter där en adoption skulle vara önskvärd för såväl barnet som familjehemsföräldrarna. Många av dessa barn skulle genom inhemska adoptioner, alltså adoption inom landet, få växa upp i en trygg, stabil miljö. I praktiken sker det relativt sällan, och har antalet adoptioner av barn i familjehem legat på under 20 . Förhoppningen är att fler barn ska få uppleva trygghet genom att vara en del av en familj och att de inhemska adoptionerna ska öka. Att vara barn är inget man valt själv, och ett barns rätt till en trygg uppväxt måste alltid väga tyngre än en biologisk förälders rätt till sitt barn. är inte en adoption lösningen för alla familjehemsplacerade barn, men för vissa skulle det vara en möjlighet att skaffa sig en fast grund att bygga sitt liv på. Att se till att unga växer upp i en trygg och stabil miljö har ett egenvärde i sig, men det innebär också att det är större chans att de växer upp till att bli trygga och stabila vuxna. Samhället i stort skulle i det långa loppet tjäna på det. Regeringen bör därför överväga att se över adoptionsförfarandet för att underlätta fler inhemska adoptioner samt överväga en översyn av vårdnadsreglerna.
mot · H6021463 · 2018-11-28 00:00:00 — roll som garantstat för Ålandsöverenskommelsen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att se över hur kan leva upp till sitt ansvar som garantstat för Ålandsöverenskommelsens fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. Självstyrda har en särskild status i förhållande till genom den Ålandsöverenskommelse som ingicks med i samband med Ålandsfrågans lösning i 1921. Representanter för har med jämna mellanrum bekräftat att Ålandsöverenskommelsens förpliktelser består. Så sent som meddelade utrikesminister som ett svar på en skriftlig fråga att Ålandsöverenskommelsen alltjämt gäller. Denna överenskommelse har också haft en avgörande betydelse för ålänningarnas möjligheter att upprätthålla ett nationalitetsskydd som tryggar både svenska språket och den svenska kulturen på öarna. Detta har särskilt gällt beredskap att underlätta tillgången till tevesändningar och utbildning på svenska. Trots att folkrättsliga ställning är unik och redan i sig möjliggör skapandet av speciella lösningar, kan ändå den moderna folkrätten erbjuda både inspiration och möjligheter för att också fortsättningsvis leva upp till sitt ansvar som garantstat för Ålandsöverenskommelsens fortlevnad. Av särskilt intresse i detta hänseende är de så kallade /Bozen-rekommendationerna som bildat skola för hur en stat kan främja en minoritets livsvillkor inom en annan stats territorium. Eftersom rekommendationerna har sin grund i det arbete som högkommissarie för frågor om nationella minoriteter utför, kan dessa riktlinjer sägas vara en del av den moderna folkrätten och utgör ett försök att avdramatisera minoritetsfrågor som rör flera stater. Per Lodenius (C)
mot · H6021465 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att visitkorten för ledamöter ska kunna kompletteras med punktskrift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Visitkort är ett sätt att synas. Ett sätt att lämna sina kontaktuppgifter till andra för att kunna fortsätta att hålla just kontakt med varandra. Inom har vi ett eget tryckeri som trycker visitkorten för riksdagsledamöterna. Dessa visitkort har en layout som gör det lätt att se varifrån personen med kontaktuppgifterna på kortet kommer, vilken funktion denna person har och hur man kan ta kontakt. På visitkorten kan också kontaktuppgifterna fås på engelska, tyska eller franska. Men för att kunna läsa uppgifterna på visitkortet behöver man ha en relativt god synförmåga. Är man gravt synskadad eller blind har man ingen möjlighet att tolka vad som står på riksdagsledamotens visitkort. finns teknik för att på ett enkelt sätt komplettera visitkort med punktskrift. Det gör inte visitkorten svårare för seende att läsa, men det ger en möjlighet för den som är blind att ta del av visitkortets innehåll. ska vara tillgänglig för alla. Då bör det också vara möjligt för alla att kunna ta kontakt med riksdagsledamöterna. Ett sätt att göra detta möjligt är att de visitkort som trycks för riksdagsledamöterna ska kunna kompletteras med punktskrift. Per Lodenius (C)