mot · H6022934 · 2018-11-30 00:00:00 — Det handlar om både väg och järnväg. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. Den tidigare regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion, en införd flygskatt och hot om en lastbilsskatt är bara några exempel. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobbet, skolan och träningen. Det är en politik som inte har råd med. står transportsektorn för en tredjedel av våra samlade klimatutsläpp. Vi har ett ansvar för att säkerställa att vi minskar utsläppen från samtliga trafikslag på ett kostnadseffektivt sätt. Men vi tror inte att straffskatter som hindrar människors mobilitet är rätt väg att gå. Vi tror i stället på smarta styrmedel såsom reduktionsplikten, utbyggnad och laddinfrastruktur och på stöd till nya bränslen och ny teknik så att vi kan fortsätta resa och frakta varor utan att skada klimatet. Vi moderater föreslog i vårt alternativ till infrastrukturplan omfattande satsningar på vårt transportsystem –2029. Vi ville öka järnvägs- och vägunderhållet mer än vad den rödgröna regeringen gjorde i den nationella transportplanen. Detta eftersom har varnat för risken att kommer bygga upp en underhållsskuld på vägsidan och att delar av vårt vägnät blir sämre om inte underhållet prioriteras. Flyget är viktigt för . bidrar flyget till koldioxidutsläpp som riskerar att få särskilt negativa konsekvenser eftersom de sker på hög höjd. anser att flyget bör bära mer av sina miljökostnader, men menar att den nuvarande flygskatten inte är ett lämpligt sätt att göra det på. Flygskatter, utformade som den svenska med en fast avgift per resenär, har visat sig ha negativa samhällsekonomiska effekter och har mycket liten positiv effekt på klimatet. Det är inte flygresorna som är farliga, utan det är flygens utsläpp som vi måste minska. Det kan man göra genom att satsa på innovation för en grön omställning av flyget. Då måste styrmedlen vara smart utformade så att branschens innovationskraft inte hämmas; en stor brist med den rödgröna regeringens flygskatt är nämligen att den helt saknar miljöstyrande effekt. Inrikesflyget står också för en mindre del av de skadliga utsläppen; det är genom effektiva styrmedel för utrikesflyget som verklig skillnad kan åstadkommas. För att uppnå det krävs dock en omförhandling av internationella överenskommelser. vill ta initiativ till att omförhandla de överenskommelser som styr flygsektorn för att på ett effektivt sätt komma åt klimatutsläppen. Att myndigheter är effektiva och arbetar i medborgarnas tjänst är en förutsättning för medborgarnas långsiktiga förtroende för politiken och offentliga institutioner. Det är också avgörande för möjligheten att nå politiska mål och genomföra reformer. Mycket inom offentlig förvaltning fungerar väl. I finns en lång tradition av god förvaltningskultur, öppenhet och samverkan med det omgivande samhället. ifrågasätts den statliga förvaltningen och regeringens styrning på flera områden. Ett antal statliga myndigheter upplevs ha svårt att klara sina mest grundläggande uppdrag. När något gått fel uppfattas inte sällan ansvarsutkrävandet som otydligt eller bristfälligt. Våra myndigheter behöver tydligare fokusera på sina kärnuppgifter. Det kräver att den politiska nivån prioriterar och värderar dessa uppgifter högre. Staten ska vara närvarande i hela landet, framför allt genom lokal representation av stora myndigheter som ofta har kontakt med medborgarna. Goda villkor för landsbygden Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Det är självklart för oss att stärka förutsättningarna för handel och företagande så att fler jobb skapas. Städerna klarar sig inte utan landsbygden. De gröna näringarna såsom jordbruket, livsmedelsproduktionen och skogsbruket är viktiga grundstenar för en livskraftig landsbygd. Den förra regeringens politik har gjort det svårare att leva i många delar av . Höjd bensinskatt, ny flygskatt, minskat RUT-avdrag och förslag om en lastbilsskatt är några exempel på förslag som drabbar eller riskerar att drabba landsbygden. Dessutom ser vi hur äganderätten försämras och hur det försvårar för såväl skogs- som jordbruk. Det är fel väg framåt. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden i stället stärkas. Vår politik är bättre för landsbygden. Med den kommer företag kunna växa och människorna som lever på landsbygden kommer få större möjligheter att bo kvar där de trivs och har sina liv. Hållbar jakt och viltvård Det har aldrig funnits så mycket vilt i som och viltstammarna har vuxit kraftigt . Våra fem stora rovdjur – björn, varg, lodjur, järv och kungsörn – är så pass många att de kan finnas kvar långsiktigt. Det är en positiv utveckling, som ställer höga krav på att viltvården kan balansera olika intressen. Växande viltstammar kan också orsaka stora skador. Jägarnas insatser är av yttersta vikt för den svenska viltvården. De bidrar med allt från att rapportera vilt till att stödutfodra och att förhindra invasiva arters framfart. Det är ett gott exempel på samarbete mellan civilsamhälle och myndigheter. Utöver reformerna som beskrivs här återställer exempelvis de anslagsökningar som härrör från infrastrukturpropositionen som tagits bort till följd av principerna för utformningen av BP19. förslag: Befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ökas från per liter till per liter . För perioden t.o.m. ökas befrielsen med ytterligare per liter till per liter. ger regeringen tillkänna att återkomma till med lagförslag för att öka befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks-, och vattenbruksverksamheterna från per liter till per liter , samt med ytterligare befrielse med från till på dieselbränsle som förbrukas till och med . ligger på många sätt i framkant både inom jordbruk och skogsbruk, och med rätt förutsättningar kan de gröna näringarna växa ännu mer. Vi behöver värna och stärka konkurrenskraften genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. vill därför till exempel öka skattenedsättningen för lantbruksdiesel i syfte att minska skillnaden gentemot våra konkurrentländer. I denna motion föreslås därför en höjning av återbetalningen av dieselskatten i arbetsmaskiner för jordbruk, skogsbruk och vattenbruk från per liter till per liter. Lantbruket drabbades mycket hårt av sommarens torka. Effekterna blev extra stora då det svenska jordbruket är hårt pressat med låga marginaler till följd av höga skatter och kostnadstung byråkrati. presenterade ett krispaket för jordbruket för att kompensera branschen för effekterna av torkan, samt för att stärka branschens långsiktiga konkurrenskraft. I paketet föreslog bl.a. ett stopp för regeringens dieselskattehöjning 2019; en tillfällig sänkning av dieselskatten 2019 med en krona per liter och en långsiktig sänkning av dieselskatten med åren därefter. I denna motion föreslås därför även en tillfällig höjning av återbetalningen av dieselskatten för jordbruk, skogsbruk och vattenbruk från per liter till per liter. Höjningen beräknas försvaga offentliga finanser med 2019 och därefter. Frysning av överindexeringen av bensin och dieselskatt förslag: Skattesatserna för bensin och dieselbränsle omräknas med konsumentprisindex (KPI). Ändringen träder i kraft . ger regeringen tillkänna att fastställa skattesatserna för bensin- och dieselbränsle för utifrån en omräkning med KPI. är ett land med stora avstånd. Många av dem som bor på landsbygden saknar en fungerande kollektivtrafik. Dessa människor har drabbats extra hårt av regeringens skattehöjningar på drivmedel och kommer att fortsätta drabbas av skattehöjningar också kommande år till följd av den överindexering som den förra regeringen införde. Detta motsätter sig . Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. Därför vill avskaffa regeringens överindexering av drivmedelsskatter. Som ett första steg föreslås i denna motion att skatten på drivmedel 2019 ska räknas upp i takt med andra prisökningar i samhället, konsumentprisindex (KPI), inte KPI plus . Denna reform beräknas försvaga offentliga finanser med 0,5 miljarder och 2020–2021. förslag: Lagen om skatt på flygresor ska utgå . ger regeringen tillkänna att återkomma med lagförslag för att avskaffa lagen om skatt på flygresor . Flyget är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang och binda ihop vårt avlånga land. införde den förra regeringen en flygskatt, trots att flygskatter, utformade som en fast avgift per resenär, har visat sig ha omfattande negativa samhällsekonomiska effekter. I medförde skatten en direkt ekonomisk förlust på under det år den infördes som effekterna på klimat och miljö enbart var marginella. Globala utmaningar kräver globala lösningar och internationellt samarbete. Därför föreslår att flygskatten avskaffas från . Detta förväntas försvaga offentliga finanser med 2019, 2020 och åren därefter. Utökad drift och underhåll av vägnätet och järnvägen förslag: tillför för att möjliggöra utökade åtgärder på drift och underhåll av vägnätet för bättre, förstärkta och säkrare vägar i hela landet. tillförs för att stärka järnvägsunderhållet. Ett väl fungerande vägnät är av avgörande betydelse för jobb och tillväxt i hela . I infrastrukturpropositionen uppgav regeringen att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard har försämrats . vill bryta denna negativa utveckling. Konsekvensen av att regeringen nedprioriterat det svenska vägnätet blir, enligt , att vägar runt om i vårt land kommer försämras under det närmaste decenniet. Värst drabbade blir vägarna i lands- och glesbygd. anser att det är av yttersta vikt att vända den utvecklingen. Därför prioriterar vi resurser för drift och underhåll av vägnätet för bättre, förstärkta och säkrare vägar i hela landet. Fungerande järnväg är väsentligt för exempelvis godstrafik och arbetspendling. Underhållet av järnvägen behöver öka och därför vill skjuta till ytterligare medel för underhåll. förslag: tillför för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. Ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster är att bättre ta tillvara den digitala utvecklingen. vill att alla hushåll och arbetsplatser där efterfrågan finns ska vara uppkopplade . För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och en mer snabbfotad användning av frekvenser för mobilt bredband. Inom landsbygdsprogrammet avsattes för en ökad utbyggnad av bredband på landsbygden. Dessa pengar skulle satsas . Så kallade byalagslösningar, en stor ideell kraft, har drivit på utvecklingen och möjliggjort en kostnadseffektiv utbyggnad av bredband på landsbygden. Intresset för dessa pengar har varit stort, vilket resulterat i att avsatta medel inte räckt till mer än cirka två tredjedelar av ansökningarna. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår därför ytterligare resurser för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. 4.9 Ett att växa upp och åldras i Ett rättvist värnar jämlikhet och motverkar klyftor. Oavsett var i livet man befinner sig ska alla kunna påverka sin livssituation. Fördelningspolitik handlar inte bara om att utjämna inkomster – utan framförallt om att förbättra livschanser för barn som fått en tuffare start än andra. Att ge förutsättningar för social rörlighet. Barn som växer upp i ska ha goda möjligheter att med egna ansträngningar nå sina egna drömmars mål. Oavsett varifrån föräldrarna kommer, var föräldrarna bor eller vad föräldrarna tjänar. I ett sammanhållet och rättvist handlar jämlikhet inte bara om hur människor har det – utan om hur människor kan få det. Att de som varit med och byggt – landets pensionärer – känner att deras ansträngningar har lönat sig efter ett långt arbetsliv är också en fråga om rättvisa. ska vara tryggt att åldras i och välfärden ska finnas där oavsett när i livet man behöver den. Förändrad demografi med en större andel unga och en större andel äldre ställer ökade krav på kommunerna när det kommer till att upprätthålla välfärdens verksamheter. Men det ställer också krav på ett effektivare arbete ute i kommunerna när det gäller att åstadkomma bättre integration och att få ner bidragskostnader. Välfärdssamhällets kanske viktigaste framgångar handlar om reformer som har gett ökade livschanser till breda grupper som inte fått samma möjligheter. Det handlar bland annat om enhetsskolan och utbyggnaden av högskolan som gav också begåvade barn med fattiga föräldrar möjlighet att utbilda sig och göra klassresor. På samma sätt gjorde reformer som individuell beskattning, föräldraledighet och utbyggd förskola att kvinnors förutsättningar för arbete och egen försörjning förbättrades kraftigt. Dessa reformer var inte bara moraliskt rätt utan också klok ekonomisk politik. Att kvinnor jobbar i högre grad än i andra länder är fortfarande huvudförklaringen till att har högst sysselsättningsgrad i EU. kommer återigen pröva det svenska samhällets förmåga att ge människor möjlighet till ett bättre liv för sig och sina barn. kommer vi ha tagit emot en halv miljon människor till . Dessa har i genomsnitt sämre förutsättningar att åtminstone initialt bli framgångsrika här då deras utbildning och erfarenheter ofta inte är anpassade för den svenska arbetsmarknaden. Hur stora möjligheter dessa människor, och deras barn, ges är en helt central fråga för framöver. Det svenska välfärdssamhället innebär möjligheter men kan också medföra problem. En uppenbar möjlighet är att tack vare omfattande marknadsekonomiska reformer på många sätt har en välfungerande ekonomi. De jobb som tillkommer kommer främst i privat sektor, inte som tidigare genom en ohållbar utökning av den offentliga sektorn. Reformeringen av arbetsmarknaden har bidragit till att 400 000 jobb har tillkommit sedan finanskrisen, huvuddelen till följd av att fler personer födda i andra länder har fått arbete. är det uppenbart att höga bidragsnivåer, reglerade arbetsmarknad och stela lönestruktur försvårar integrationen och minskar möjligheterna att ta det första steget in på svensk arbetsmarknad. För låga incitament till arbete för framför allt låga inkomster riskerar att skapa fattigdomsfällor för stora grupper, särskilt när det kombineras med låga jobbchanser. Till det ska läggas de brister i välfärden, inte minst i skolan, som har blivit allt tydligare . Det finns 130 områden i där färre än hälften går till jobbet en vanlig dag. Och det finns skolor där inte ens hälften av eleverna går ut nian med gymnasiebehörighet. Alltför många barn som växer upp i utsatta miljöer löper stor risk att ärva sina föräldrars problem och utsatthet. Hotet om social ärftlighet är ett moraliskt misslyckande som bryter mot allt vad borde stå för: att alla barn ska få en egen chans att bygga en bra framtid på egna meriter. Sammantaget finns det risk för ett utanförskap som både är långvarigt och som kan gå i arv till efterkommande generationer. Insatserna för som helhet är stora och ingen uppgift är viktigare än att se till att så många som möjligt kan få ett jobb. politik för rättvis fördelning och social rörlighet består därför främst av en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett och det viktigaste vi kan göra är förbättra jobbmöjligheterna – för alla. Den andra delen av fördelningspolitiken är att skapa trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar – vi vill ha en särskild språkförskola för de barn som växer upp i familjer som inte talar svenska, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion omfattande reformer för att stärka välfärdens kärnverksamhet. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad dem med låga inkomster. Sänkt skatt för alla pensionärer är ett parti för dem som arbetar, vill arbeta och har arbetat. Vi lovade i valrörelsen att sänka skatten för alla pensionärer – inte bara för vissa pensionärer. Det handlar om rättvisa. I ska det löna sig att ha ansträngt sig, arbetat och bidragit ett långt arbetsliv och hjälpt till med att bygga upp vårt land. Den skattesänkning vi presenterar här gäller därför alla äldre, även dem som får i pension – och är alltså större än den pensionärsskattesänkning som regeringen presenterar i sin övergångsbudget. Kommunernas ekonomi och välfärdens finansiering kommer vi att tillföra betydande resurser till kommuner. Det behövs för att upprätthålla kvaliteten i vård, skola och omsorg, men också för att undvika höjda kommunalskatter. För att säkerställa att dessa statsbidrag går till välfärdens kärna och inte bidrag kommer vi att villkora delar av dem för att minska bidragskostnaderna och stärka språkundervisningen för invandrare. De kommuner som möter villkoren och som vidtar åtgärder som minskar bidragsberoendet och stärker integrationen kommer få ta del av dessa pengar. Sänkt skatt på pension förslag: Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst . Det förhöjda grundavdraget minskas för förvärvsinkomster som överstiger . Ändringarna träder i kraft . En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för pensionärernas ekonomi än att sysselsättningen och att antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna är kopplade till den ekonomiska utvecklingen. Vi ser inget egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. Det ska löna sig att ha arbetat. Alla som har bidragit till att bygga upp landet ska kunna gå i pension trygga i att den pension man får behålla efter skatt kommer vara tillräcklig. Därför vill stärka alla pensionärers ekonomi. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer vill ytterligare sänka skatten för denna grupp. I budgetpropositionen presenteras ett förslag för sänkt skatt för pensionärer. Det är välkommet och står bakom detta förslag. Dock innebär det av den förra regeringen utformade förslaget att endast de med pension får sänkt skatt. Det innebär att endast hälften av pensionärer får sänkt skatt med regeringens förslag, och att en klar majoritet av kvinnor inte får sänkt skatt. Grundavdraget har, som konstateras i budgetpropositionen , ett fördelningspolitiskt syfte och avser främst att minska beskattningen för låginkomsttagare. vill att alla som har arbetat ska få sänkt skatt och sänker därför skatten med , mer än det som föreslås i budgetpropositionen . Det görs genom att det förhöjda grundavdraget förstärks ytterligare. Med anledning av förslag behöver gränsvärdena i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229) ändras. Förslaget finns delvis berett i regeringens promemoria ”Ett ytterligare steg för att ta bort skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension” (Fi2018/02415/S1) som innehåller en beskrivning av aktuellt förslag inklusive effekter och konsekvenser. Promemorian har remissbehandlats. förslag avviker i vissa fall från detta förslag i så måtto att skatten för de med lägre pensioner sänks ytterligare. De nu aktuella förändringarna bör författningstekniskt och även i övrigt kunna vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Ökade resurser till landets kommuner och landsting förslag: vill successivt tillföra ökade resurser till kommuner och landsting . tar vi i denna budgetmotion första steget och ökar resurserna till välfärden med . När det gäller kommande tillskott, , så kommer de att villkoras så att alla kommuner använder pengarna mer effektivt och framför allt minskar bidragskostnader och förbättrar integrationen. ska ha en välfärd att lita på – oavsett var i livet man befinner sig eller var i landet man bor. Kommunernas kostnader ökar. Det är naturliga konsekvenser av en åldrande befolkning men är också kopplat till det stora flyktingmottagandet. Äldreomsorg, skolor och förskolor behöver fler medarbetare. som kommunerna behöver ökade resurser för att klara välfärdsåtagandet så behöver de också jobba på att förbättra integrationen och att få ner bidragskostnaderna. När det gäller tillskotten, , så kommer de att behöva villkoras så att alla kommuner använder pengarna mer effektivt och framförallt minskar bidragskostnader och förbättrar integrationen. 5 Effekterna av politik 5.1 Jobb och sysselsättning Målet för jobbpolitik är full sysselsättning. Full sysselsättning är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, och nås via reformer som ser till att det alltid lönar sig att arbeta och som ger företag goda möjligheter att starta och växa. I denna budgetmotion tas viktiga steg för en varaktigt ökad sysselsättning och för ett samhälle som håller ihop. Ett samhälle där det lönar sig mer att arbeta än att gå på bidrag och där fler barn ser sina föräldrar gå till jobbet. För att öka drivkrafterna till arbete och för att få fler att anställa föreslår till exempel detta: Ett utökat jobbskatteavdrag med särskilt fokus på låga inkomster. satsar på att sänka skatten för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden. Erfarenheter från och från andra länder visar att skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster ökar både arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Reformen beräknas öka sysselsättningen med 6 500 fler sysselsatta. På lång sikt förväntas antalet arbetade timmar öka med motsvarande 8 000 årsarbetskrafter. Höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska arbeta mer, och att fler ska utbilda sig. satsar därför fyra miljarder så att antalet personer som behöver betala statlig inkomstskatt minskar med 140 000 personer. Förändringen ger alla som tjänar , eller mer, en skattesänkning. För dem som tjänar eller mer uppgår skattesänkningen till . Reformen förväntas öka antalet helårsarbetskrafter med 5 000 när redan sysselsatta ökar sin arbetstid. Avskaffandet av den särskilda löneskatten för äldre. föreslår att den särskilda löneskatten, alltså den särskilda arbetsgivaravgift som läggs på dem som arbetar, tas bort. Reformen väntas skapa 2 800 nya jobb när det blir billigare för arbetsgivarna att behålla sina äldre anställda och anställa fler äldre. En av alliansregeringens mest lyckade reformer var införandet av RUT-avdraget. Tiotusentals jobb har blivit vita och RUT-avdraget har också gett ökade möjligheter till entreprenörskap, inte minst för kvinnor. För att skapa ytterligare jobb föreslår att det nuvarande taket tredubblas till och person. För att fler enkla jobb ska växa fram vill vi också genomföra en ny omfattande RUT-reform så att fler tjänster kan ingå i tjänsten. För att möta de äldres utökade behov av hjälp i hemmet bör även ett mer generöst RUT-avdrag för äldre utredas. Denna budgetmotion innehåller flera förslag som påverkar hushållens ekonomi.