ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602607 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utse försökslän för en pilotstudie av en kundvalsmodell i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. trädde kollektivtrafiklagen i kraft som öppnade marknaden för kollektivtrafik. Lagen gjorde det möjligt att bedriva buss- och järnvägstrafik på kommersiella villkor. Dock har endast några få kommersiella nyetableringar tillkommit, vilka endast utgjort ett komplement för en avgränsad resenärsgrupp. En av orsakerna till denna högst begränsade effekt av marknadsöppningen är att huvuddelen av kollektivtrafiken upphandlas och skattesubventioneras till drygt hälften av kostnaderna, vilket utestänger kommersiella operatörer från marknaden. , , har studerat möjligheterna att övergå från dagens offentliga subventionering av trafiken efter upphandling till att istället tillämpa en kundvalsmodell, där ersättning utgår per resenär till den operatör som bedriver trafik. Enligt VTI:s studie Marknadsöppning – och sen? Samhällsekonomisk analys av förutsättningarna för en stärkt kollektivtrafik (2013) finns det skäl att anta att resandet kan öka med en kundvalsmodell. Med en sådan modell får entreprenören full frihet att utforma trafiken, vilket kan leda till lägre kostnader och en högre lönsamhet för kollektivtrafiken. Vidare blir det tydligt för marknaden vad som är viktigt för samhället, det vill säga att fler reser kollektivt. VTI föreslår därför vidare studier och att man genomför kontrollerade försök, att pröva en kundvalsmodell i någon del av landet för att utvärdera de praktiska erfarenheterna av en sådan kundvalsmodell. Därför föreslår jag att regeringen överväger att tillsätta en utredning för att utforma en kundvalsmodell och utreda konsekvenserna av att införa en kundvalsmodell i kollektivtrafiken, först och främst i form av en pilotstudie i ett eller flera län. Utredningen och tillhörande pilotstudie bör göras i nära samverkan med företrädare för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, och ett statsbidrag för pilotstudien bör undersökas.
mot · H602608 · 2018-11-21 00:00:00 — Avskaffa beskattningen av analog utomhusreklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa beskattningen på analog utomhusreklam och tillkännager detta för regeringen. Sedan införandet 1971 har kritik riktats mot reklamskatten. En enig mediekår har argumenterat för att skatten slår särskilt hårt mot journaliststiken, något som ledde till att beskattningen av annonser i dagspress försvann . Riksdagar och regeringar har argumenterat för att punktskatten på reklam i sin helhet bör avskaffas. En kvarlevande rännil av reklamskatten är den skattesats på av omsättningen som läggs på analog utomhusreklam. Denna skatt diskuteras sällan men innebär inte desto mindre en orättvis straffskatt på vissa reklamslag. Analog utomhusreklam är de reklamytor som kan ses till exempel på busshållplatser och tunnelbanespår. Det är inte ovanligt att dessa annonsplatser står sida vid sida med liknande digitala reklamtavlor. De analoga ytorna beskattas . De digitala beskattas inte alls. De reklamytor som innefattas av reklamskatten är samma ytor som finansierar en viktig del av den offentliga infrastrukturen. 10 000 väderskydd (busshållplatser) i 200 kommuner och tillgänglighetsanpassade toaletter i landets 15 största städer är finansierade med hjälp av de tillhörande reklamytorna. Den analoga utomhusreklamen betalar för hållbara och tillgängliga nödvändigheter i stadsrummet. Av den totala reklaminvesteringen i , , står den beskattade analoga utomhusreklamen för . Läggs de statsfinansiella aspekterna åt sidan finns det rent legala argument för att avskaffa reklamskatten. Juridisk expertis har pekat på att ”det finns starka skäl att överväga en aktivering av ” när det kommer till den snedvridna påverkan reklamskatten har på marknaden. Att reklamskatten är utsatt för konkurrens av internationella aktörer är ett naturligt resultat av globaliseringen och den tekniska utvecklingen. Att den fria konkurrensen för samma bransch snedvrids på EU:s inre marknad strider dock mot principer. Reklamskatten bör därför avskaffas fullständigt!
mot · H602609 · 2018-11-21 00:00:00 — Reavinstbeskattningen vid bostadsflytt och en översyn av bostadspolitiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att tillsätta en parlamentarisk utredning för en bred och förutsättningslös översyn av regler, lagar och skatter på bostadsområdet och tillkännager detta för regeringen. Det råder stor bostadsbrist i nästan samtliga av kommuner. Det är därför viktigt med tillräckligt hög rörlighet på bostadsmarknaden så att bostadsbeståndet utnyttjas effektivt. Men höga flyttskatter gör i många fall att åldersgruppen äldre mot sin vilja tvingas kvar i sina villor och stora lägenheter. Enligt en rapport från och Seniorerna är transaktionskostnaderna vid försäljning av en bostad ofta så höga att de påverkar beslutet om att flytta eller bo kvar för många seniora hushåll. För ett hushåll som bott i en villa med rikets genomsnittliga försäljningspris () uppgår skattekostnaden vid försäljning till . Tillsammans med mäklararvode innebär det en flyttkostnad om . är nyproducerade lägenheter som äldre efterfrågar – då de är tillgängligt byggda med hiss, saknar trappsteg och har breda dörröppningar – ofta dyra att både köpa och hyra. Äldre människor har dessutom ofta lägre inkomster och kan hamna i en situation som innebär att en försäljning av ett hus och flytt till en mindre men bättre anpassad lägenhet skulle ge en högre bostadskostnad. Då blir inte försäljningen av, rörligheten på bostadsmarknaden hindras och både unga och äldre blir kvar i bostäder som egentligen inte passar dem. Regeringen bör överväga att tillsätta en utredning och se över flyttskatterna så att de som vill köpa en ny bostad också kan klara av det ekonomiskt utan dagens skattekostnader som försvårar en flytt. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden bör reavinstskatten minskas eller avskaffas permanent. Istället för att subventionera nybyggnation borde skatterna sänkas så att de som vill flytta också har ekonomisk möjlighet att göra det. Då får vi en bättre och mer fungerande bostadsmarknad för alla åldersgrupper. Det finns en ansenlig mängd regler, lagar och skatter som negativt inverkar på bostadsmarknadens funktion. Reavinstbeskattningen är ett sådant exempel, och hyresregleringen som bidrar till bostadsköer och inlåsningseffekter. I en klar majoritet av landets kommuner är det underskott på bostäder. Grupper som äldre, unga och nyanlända har det tufft att skaffa sig en bra och passande bostad. Befolkningstillväxten i landet överstiger vida byggtakten, bostadspriserna har ökat kraftigt och skuldsättningen bland hushållen likaså. Problemen på bostadsmarknaden påverkar redan nu arbetsmarknad och sysselsättning på ett skadligt sätt. Det är därför av stor vikt för landets ekonomi att vi under innevarande mandatperiod tar bostadsmarknadens problem på allvar. Det behövs därför en bred parlamentarisk översyn av regler, lagar och skatter på bostadsområdet med målet om en fungerande bostadsmarknad i hela landet.
mot · H602610 · 2018-11-21 00:00:00 — Avskaffa kravet om momspliktig verksamhet vid fastighetsupplåtelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över att hyresvärdar stadigvarande måste bedriva momspliktig verksamhet i lokaler de hyr ut till ideella verksamheter eller icke momspliktiga verksamheter och tillkännager detta för regeringen. Enligt huvudregeln är fastighetsuthyrning undantagen moms. Däremot får en fastighetsägare frivilligt registrera sina fastigheter för moms och får därmed dra av momsen vid ny-, till- eller ombyggnad. Om en fastighet eller lokal blivit momsregistrerad så får den endast nyttjas i momspliktig verksamhet. Detta innebär att civilsamhället, som inte bedriver momspliktig verksamhet, får svårare att hitta lokaler. Ett sätt att få tillgång till lokal har varit att föreningen hyr på kort sikt vilket kan vara acceptabelt även för momsregistrerade lokaler. Sedan ingången av 2016 har en ny syn på definitionen av korttidsupplåtelse av idrottslokal. Förenklat kan man säga att det som tidigare klassades som momspliktig idrottstjänst (korttidsupplåtelse av idrottslokal) numera ofta ses som momsfri fastighetsupplåtelse. Detta innebär att många ideella allmännyttiga föreningar gör fel och riskerar att omläggningen av deras redovisning kan bli väldigt kostsam med höjda medlems- och träningsavgifterna och i värsta fall kan föreningen begäras i konkurs. Problemet kring moms och fastighetsupplåtelse innebär att då ideell sektor inte bedriver momspliktig verksamhet kan de därför inte hyra lokaler på den öppna marknaden. Bristen på idrottsanläggningar är skriande i många delar av . Redan innan nya ställningstagande var det svårt för idrottsföreningar att hitta lokaler. blir det ännu svårare. En konsekvens är att behovet av att ha någonstans att vara är så trängande att ideella föreningar kan komma att tvingas att bolagisera kärnverksamheten för att kunna fortsätta bedriva den. Detta skulle kunna leda till att idrottsverksamheten flyttas ut ur föreningen mot föreningens egentliga vilja. En utveckling som starkt oroar bland annat organisationer som . Att lösa problemet är inte så svårt. Regelverket kring frivillig skattskyldighet som i grunden styrs av ett EU-direktiv är nationellt. Därför är det möjligt för att ta bort kravet att hyresvärden stadigvarande måste bedriva momspliktig verksamhet i lokalen. Det skulle leda till att föreningar, och andra aktörer inom icke momspliktig verksamhet (exempelvis skolor, vård- och omsorgsbolag), får större möjlighet att nyttja lokaler i samma utsträckning som andra associationsformer.
mot · H602611 · 2018-11-21 00:00:00 — Bättre infrastruktur på stärker hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att prioritera upp tåginfrastrukturen längs och tillkännager detta för regeringen. Det finns en stor potential i att stärka infrastrukturen längs den svenska och upp mot . Detta har visats i rapporten of Western som presenterades av . Transporterna mellan och är många och mycket viktiga för båda länderna. är en av viktigaste handelspartners, hamn är viktigaste hamn. Det är väginfrastrukturen som är den i särklass viktigaste förbindelsen mellan länderna. Europavägen E6 används av i genomsnitt 50 000 personer för att korsa gränsen, och av 2 500 lastbilar. Järnvägsnätet är bristfälligt både norrut och söderut från och det leder till att godstrafiken på järnväg successivt förlorat konkurrenskraft gentemot lastbilstrafiken. Det tar dubbelt så för ett godståg mellan och , som för en lastbil. För persontrafiken gäller liknande förhållanden. I ovan nämnda konstateras det att nuvarande resetider och brist på lämplig transportinfrastruktur hindrar ytterligare ekonomisk integration i denna region som i övrigt har mycket stor potential. I rapporten konstateras att två lika stora städer som binds samman genom ett välutvecklat transportnät kan ge samma positiva effekter avseende tillgång på arbetskraft med olika kompetenser och större lokal marknad, som en fördubbling av befolkningsstorleken i en stad ger. Western , alltså , , och har denna potential. krävs en infrastruktur som förverkligar den. Regeringen bör därför utreda möjligheten att prioritera upp tåginfrastrukturen längs för att möjliggöra snabbtåg mellan och , via , och .
mot · H602612 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att sänka gränsvärdet för buller från vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. har antalet vindkraftverk i ökat kraftigt. Ambitionen om en sammanhållen klimat- och energipolitik har inneburit stora satsningar på vindkraft både på land och till havs. Satsningar på förnybar energi är i grunden positiva och värda att bejaka, men alltför sällan har konflikten med andra intressen tagits på tillräckligt stort allvar. Den landbaserade vindkraftens tydliga avtryck i är en sådan konflikt. Människor som flyttat till landsbygd, kanske i sökande efter tystnad, får sin livsmiljö radikalt förändrad när högresta byggnadsverk i form av vindkraftsanläggningar uppförs i nära anslutning till deras bostäder. Dagens regler anger en maximal ljudbild på (A) mätt från en boningsfastighets väggar. Forskning vid har visat att bullret från vindkraftverken är underskattat. Var tredje person uppger att de blir mycket störda även om bullret inte överskrider (A) intill bostaden. Störd nattsömn, huvudvärk, yrsel, tinnitus, koncentrationssvårigheter, högt blodtryck och hjärt-kärlsjukdom har rapporterats som ett ”wind turbine syndrome” i . En studie av visar att påverkan på hälsan från vindkraftverk är relaterad till avstånd. Uppsalaforskaren visar också att olika atmosfäriska och väderrelaterade förhållanden inverkar på störningarnas radie, på sätt som inte beaktats. Det är väldigt viktigt att det blir en regeländring vad gäller bullernivåerna så att den olägenhet vindkraftverken utgör för de närboende kan minskas. om vindkraft, där riktlinjerna om buller finns, är och behöver därför uppdateras.
mot · H602614 · 2018-11-21 00:00:00 — En bostadspolitik som gynnar integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fastighetsägare att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter och bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. I bor det invånare med utländsk bakgrund. Det gör att var femte person i har en dubbel identitet. Om alla dessa hade bott jämnt fördelat över kommunen så hade detta inte varit någon större problematik. Men i är det framför allt tre stadsdelar som har en överrepresentativ andel invånare med utländsk bakgrund (Dalaberg, , , , Hovhult, ). Detta märks även i de skolor som ligger närmast dessa stadsdelar (Dalabergsskolan, , Hovhultsskolan, , Ramnerödsskolan, , Äsperödsskolan, ). Somliga försöker förklara den stora andelen av personer med utländsk bakgrund med det fria skolvalet. Men då de absolut flesta väljer att gå i den skola som ligger närmast bostaden så duger inte detta som förklaring. Vad vi dock ser är att bostadsområdets egen struktur avgör hur bostadsområdet ser ut och de skolor som ligger i ett bestämt bostadsområde kommer att ha samma struktur som själva bostadsområdet. Trots att bara har invånare med utländsk bakgrund har vi stadsdelar med utländsk bakgrund samt skolor med utländsk bakgrund. Huvudförklaringen till detta är bostadssammansättningen. Stadsdelar som enbart har villor och bostadsrätter blir aldrig socio-ekonomiskt utsatta (varav en stor del är utlandsfödda) bostadsområden och deras skolor får inte samma utmaningar som de skolor som ligger i stadsdelar med en stor andel hyreslägenheter. Detta är logiskt då hyresrätten i första hand betjänar de som är nya på bostadsmarknaden, de som inte har råd att ha en annan bostad eller de som är nya i landet. Vi ser också att personer som får lite bättre ekonomi ofta väljer att byta bostad vilket leder till att stadsdelar med väldigt många hyreslägenheter inte förändras trots att bostadsbolagen genomför renoveringar och upprustningar. Tvärtom tenderar utanförskapet att kvarstå även efter renoveringar. Vill man förändra utanförskapsområden måste vi genomföra strukturella förändringar där man minskar antalet hyreslägenheter och ökar andelen av eget ägande i form av bostadsrätter och ägarlägenheter. bör man underlätta för byggnation av nya lägenheter vilket gör att enskilda kommuner kan omvandla den egna bostadsstrukturen och på så sätt bygga bort dagens utanförskapsområden. Lagstiftningen måste förändras så att det blir lättare för fastighetsägare att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter och bostadsrätter. Det måste också bli lättare att bygga nya hyreslägenheter till lägre kostnad.
mot · H602616 · 2018-11-21 00:00:00 — Se över skatteinbetalningar för äkta gränsgångare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de gränshinder som finns och den dubbelbeskattning som sker av gränsgångare och tillkännager detta för regeringen. Den som är en så kallad gränsgångare, och exempelvis bor i men jobbar i , måste i enlighet med gränsgångaravtalet själv sköta sina skatteinbetalningar till sin boendekommun. För den enskilde kan detta vara mycket besvärligt. Särskilt komplicerat kan det vara för den som inte har en jämn månadsinkomst och som därmed får svårt att beräkna hur mycket skatt han eller hon ska betala in. För en gränsgångare, såsom Strömstadsbon som jobbar i , ska arbetsgivaren sedan betala in den norska trygdeavgiften. Strömstadsbon slipper sedan betala den svenska allmänna pensionsavgiften och har rätt att begära avdrag för trygdeavgiften i den svenska deklarationen. Trygdeavgiften ses just som en avgift och inte en skatt, men om detta är korrekt är högst tveksamt. har lyft att detta kan vara fråga om en dubbelbeskattning som istället bör ge en skatteavräkning. För den enskilde spelar detta stor roll ekonomiskt. Enligt förlorar till exempel en Strömstadsbo som jobbar heltid, med en månadslön på 45 , i grannkommunen hela 24 som en konsekvens av dessa regler. Men det finns flera möjliga lösningar på detta problem. Trygdeavgiften skulle exempelvis kunna dras av från den svenska beräknade skatten. pågår bland annat, genom , ett arbete med att lösa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förhindra att nya gränshinder uppstår och effektivisera informationen till privatpersoner och företag. Därtill ingår ett antal internationella överenskommelser, vilket är bra, men det bör ske mer skyndsamt för att underlätta för de individer som hamnar i kläm. Regeringen bör verka mer aktivt för att undanröja detta, liksom andra gränshinder kopplade till det nordiska skatteavtalet, för att underlätta rutinerna för skatteinbetalning.
mot · H602618 · 2018-11-21 00:00:00 — Körkort för personer med synfältsbortfall ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förändra körkortslagen gällande synfältsbortfall och tillkännager detta för regeringen. För att få lov att ta och behålla körkort i måste den enskilde uppfylla krav om medicinsk lämplighet. Kraven syftar till att bidra till en god trafiksäkerhet och handlar bland annat om syn, hörsel och andra hälsoaspekter som är viktiga i trafiken. ökar antalet återkallelser av körkort på medicinska grunder vilket ansvarig myndighet, Transportstyrelsen, ser som positivt. Detta då myndigheten bedömer att det finns betydligt fler som på grund av medicinska orsaker inte klarar trafikens krav än de som får sina körkort återkallade. Personer som får körkortet indraget på grund av synfältsbortfall kan ansöka om att testa sin syn och får därefter i många fall tillbaka körkortet. Bland annat har nu tillsammans med medicinsk expertis på uppdrag av Transportstyrelsen arbetat fram ett simulatortest som bedömer körförmågan hos individer med synfältsbortfall. Testresultaten kan sedan användas som underlag vid dispensansökan. Att få tillbaka körkortet är dock såväl en långdragen som kostsam process för den enskilde med en synskada. I många andra EU-länder är ordningen en annan. Där ges den enskilde möjligheten att få sin körförmåga prövad innan körkortet dras in. I ett inslag i () ställer sig transportstyrelsens chefsläkare, , positiv till ett motsvarande system i för personer som inte har allvarligare synavvikelser än vad som är möjliga att få dispens för. För att ändra på dagens system krävs dock en ändring i körkortslagen. Regeringen bör därför se över gällande lagstiftning och återkomma med förslag till om en förändrad lagstiftning som ger möjlighet för personer med mindre allvarliga synnedsättningar att få sin lämplighet prövad, genom exempelvis ett körprov, innan körkortet eventuellt dras in.
mot · H602619 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftning och regelverk för avskjutning av säl och tillkännager detta för regeringen. Sälbeståndet har ökat oreglerat efter med stora och svåra konsekvenser för såväl yrkesfiske som fritidsfiske. Som exempel så pågår just nu fiske efter siklöjan i . , , har konstaterat att sälen äter ca siklöja; yrkes- och fritidsfisket drar upp ca . Havs- och vattenmyndigheten har föreslagit att yrkesfisket skall dra ner fångsten , men efter påtryckningar har kravet mildrats något. Detta har också gett svåra konsekvenser för följdnäringar som exempelvis salterier som hanterar inläggning och försäljning av surströmming och andra produkter. Surströmmingen som förutom att vara en näringsprodukt för avsalu också är en del av kulturarv är hotad på riktigt och från två håll. Av skarv och av det som denna motion berör, sälen. Något måste göras och jag menar att lagstiftning och regelverk för avskjutning av säl behöver ses över i syfte att bättre reglera sälstammen.
mot · H602620 · 2018-11-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett landsbygdslån bör inrättas för byggande av egnahem på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Människor ska kunna bo och verka i hela . I vårt land finns resurser och kraft för en näringspolitik och tillväxt som utnyttjar hela potential, men detta hämmas nu av bristande bostadsbyggande på landsbygden. Boende i eget hus är den vanligaste och mest attraktiva boendeformen på landsbygden. Vi är många som gläds över att kunna bo i ett eget hem i vacker natur men ännu fler vill ha den möjligheten. Efterfrågan på hus är på många orter större än utbudet och det finns potential för tillväxt i glesbygd. försvåras dock förvärv av befintliga hus eller byggandet av nya hus av bankernas ovilja att ge lån. Detta beror på att marknadsvärdet för hus på landsbygden betraktas som osäkert. Om inget hus har byggts eller sålts på länge finns ingen klar marknad att utgå ifrån. Det gäller även nyproducerade hus, där det förväntade marknadsvärdet ligger under produktionskostnaden redan när huset är färdigställt. I löser man detta dilemma med så kallade ”grunnlån”. Via Husbanken ställer staten ut ”grunnlån” som kan ges som bottenlån upp till kravet på eget kapital, men lånet kan också ges som mellankapitalfinansiering, dvs. lån i utrymmet mellan bottenlån i bank och eget kapital. En levande landsbygd förutsätter att unga familjer har möjlighet att förvärva eller bygga hus för eget boende, förutsatt att de har jobb och inkomster som de långsiktigt kan leva på. Vi föreslår därför att det införs ett landsbygdslån med samma tekniska uppbyggnad som den redovisade norska modellen. Det innebär att bankväsendet precis som svarar för den grundläggande kreditprövningen när det gäller bottenlån och att landsbygdslånet blir en mellankapitalfinansiering mellan bottenlån och eget kapital. Så kan vi bidra till en fortsatt levande landsbygd och ge fler möjlighet att förverkliga drömmen att bo i eget hus.