ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602573 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ytterligare förenklingar i och tillkännager detta för regeringen. infördes nya regler om bygglovsbefriade åtgärder i . Syftet med de nya reglerna var i och för sig inte att förenkla själva byggprocessen utan snarare att kunna avvika från detaljplanen. Under förutsättning att vissa kriterier var uppfyllda blev följande åtgärder tillåtna utan krav på bygglov: att uppföra komplementbostadshus och komplementbyggnader på maximalt i anslutning till en- och tvåbostadshus, att på en- och tvåbostadshus göra en tillbyggnad på högst , att på en- och tvåbostadshus uppföra högst två takkupor och att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad. En åtgärd som däremot inte omfattades av regelförenklingarna var målning av husfasaden. Det kan i och för sig argumenteras att det i ett detaljplanerat område inte kan accepteras vilka färgsättningar som helst, men i de fall det rör sig om skillnader i färgnyanser eller om målningen endast avser en obetydlig del av huset, som t.ex. vindskivor eller paneler, vore det inte särskilt märkligt att låta detta omfattas av bygganmälan snarare än bygglov. Ett annat exempel är uppförande av plank eller mur mellan två fastigheter, och som överstiger men inte , i fall där fastighetsägarna är överens och där planket inte uppförs mot mark eller mot annan fastighetsgräns, som inte omfattas av samtycket. I dessa fall innebär nuvarande regelverk en onödig administrativ och tidskrävande process. Mot bakgrund av detta anser jag det vara rimligt att utreda möjligheterna att utvidga regelverket kring bygglovsbefriade åtgärder i .
mot · H602574 · 2018-11-20 00:00:00 — Val av vice talmän i riksdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om val av vice talmän i riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. I har vi en lång tradition av så kallad konstitutionell praxis, d.v.s. ett oskrivet regelverk som tillämpas och respekteras av de politiska partierna i avsaknad av uttryckliga bestämmelser i författningen. Så var till exempel fallet med den tidigare regeringsformen , som i mångt och mycket blev obsolet i förhållande till hur praxis utvecklades och tillämpades första hälft. Även med nuvarande grundlagar finns exempel på hur författningen utvecklats med hjälp av konstitutionell praxis. Ett sådant exempel är valet av vice talmän. I riksdagsordningens 3 kap. 4 § står följande. 4 § ska, enligt 4 kap. 2 § regeringsformen, välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. De väljs var för sig i nu nämnd ordning. Valen gäller till valperiodens slut. Om det bara finns en nominerad kandidat ska valet genomföras med acklamation. Om det finns fler än en nominerad kandidat, och valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Lag (2018:605). I praktiken tillämpas en proportionalitetsprincip vid sidan av den uttryckliga bestämmelsen, d.v.s. en princip om att de vice talmännen tillsätts utifrån partiernas storlek. Så har skett eftersom det till skillnad från talmansämbetet inte följer några särskilda konstitutionella befogenheter. Denna princip får anses utgöra just konstitutionell praxis och har respekterats av de invalda partierna i riksdag. Åtminstone , då praxis plötsligt frångicks. Så länge konstitutionell praxis respekteras, tillämpas och försvaras av de partier som är invalda i riksdag fungerar en sådan ordning. Det är först när praxis inte upprätthålls utan ändras från fall till fall som det är relevant att ifrågasätta varför inte regelverket är uttryckligen reglerat. Dessvärre har försatt vice talmansvalet i just den situationen. Eftersom den konstitutionella praxis som utvecklats vad gäller val av vice talmän fungerat väl finns det således skäl att skriva in den i riksdagsordningens 3 kap. 4 §. Mot bakgrund av detta bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att ändra regelverket vad avser val av vice talmän i enlighet med vad som framgår av motionen.
mot · H602575 · 2018-11-20 00:00:00 — Gör E6 genom sexfilig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra E6 genom sexfilig och tillkännager detta för regeringen. Trafiksituationen på genom är ofta ohållbar och trängsel och olyckor är dessvärre vardagsmat. På flera sträckor ligger dygnsmedeltrafiken på uppemot 55 000 fordon , och lastbilstrafiken utgör en stor del av dessa. har varit motvilligt till en utbyggnad till sex filer och vill istället öka trängseln genom en hastighetssänkning /h, i stället för att höja hastighetsbegränsningen /h för att därmed få ett bättre flöde och minska tiden som varje bil befinner sig på sträckan. För att minska trängseln på och minska de vägburna transporterna så skulle man behöva styra över person- och godstransporter i högre grad till järnvägsnätet än vad som görs . Detta låter sig dock inte göras med mindre än att kapaciteten ökar på det skånska järnvägsnätet. Tågen är också hårt nyttjade längs sträcka och tågresenärerna får ofta stå i brist på sittplatser varför attraktiviteten att åka tåg minskar, lägg därtill frekventa förseningar. Även den allmänna utvecklingen i går mot fler lastbilstransporter varför inget tyder på att flödet skulle minska av vare sig lastbilstrafik eller personbilstrafik. E6 genom är således i stort behov av en kapacitetsförstärkning genom att byggas om till sexfilig motorväg och bör därför tillkännage detta för regeringen i syfte att snabbt få igång en utbyggnad av genom .
mot · H602576 · 2018-11-20 00:00:00 — Modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel och tillkännager detta för regeringen. För den som vill köra motorcykel är det en väldigt omständlig och kostsam procedur innan man har sitt mc-körkort i handen. För att minska antalet skadade och döda i trafiken skall givetvis utbildningen för att få körkort vara omfattande och vederhäftig. Men det innebär inte att man skall belasta den som övningskör mer än vad som behövs. krävs det hela fyra uppkörningar/prov för den moped- och motorcykelintresserade ungdomen om man skall ta körkort i alla moped- och mc-klasser. Först en teori- och körutbildning för EU-moped, vanligen för 15-åringar. Det får anses rimligt. Därefter väntas ordinärt teoriprov samt uppkörning för den som är eller äldre som vill ha körkort för lätt mc, A1. För den som sen vill ha körkort för tung mc är detta numera indelat i två klasser, tung (A) och mellantung (A2). Så när du är får du bara körkort på mellantung mc, sen måste du åter köra upp en fjärde gång för att få tungt mc-kort när du fyllt 20. Här ligger det största felet. När man kör upp för mellantung mc borde den uppkörningen göras på en vanlig tung mc (skillnaden vid uppkörning är i princip omärkbar jämfört mellan och tung mc) och behörigheten skall sedan automatiskt gälla för tung mc . Således hade man kunnat eliminera en uppkörning. Kortfattat: En uppkörning skall räcka för tung/mellantung motorcykel i stället för som två uppkörningar. I stället skall det automatiskt ges behörighet att framföra motorcykel över 35 kW. Utöver att detta ändå uppfyller en lika hög nivå ur trafiksäkerhetssynpunkt ger det också något rimligare kostnader för den som vill köra motorcykel. Det andra momentet som bör ses över är uppkörningens del med förarprovsbiten gällande krypfart. Den förefaller inte vara förankrad i verkligheten. Man skall framföra motorcykeln i krypfart i en lång bana i cirka två minuters tid utan att sätta ner fötterna. Den som kör motorcykel vet att detta är en övning man aldrig tillämpar i verkligheten. Därför skall detta moment omgående avlägsnas i uppkörningen. Slutligen bör man se över om uppkörningens delar kan brytas i två. Körprovet består av en praktisk del på bana och en del i trafikmiljö. I det fall man blir godkänd på manöverprovet men underkänd på trafikprovet borde man inte behöva göra om manöverprovet vid nästa uppkörning. Det är redan påvisat och man har godkänts för detta. Detta skall däremot inte tillämpas omvänt, ty kan man inte manövrera sitt fordon skall man inte släppas ut i trafiken.
mot · H602577 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre mobiltäckning längs järnvägsnätet och tillkännager detta för regeringen. Bristande mobiltäckning längs med vårt järnvägsnät är ett stort problem för alla som vill jobba med sin dator eller föra samtal i mobiltelefon på tågen. Trots att mobiloperatörerna haft på sig att utveckla och förbättra täckningen är det vanligt att samtal bryts eller det saknas täckning för internet, vilket inte borde vara fallet i ett välutvecklat land som . I tunnlar är det mer regel än undantag att samtal bryts, och ibland kan ett samtal brytas fem tio gånger på en kvart, även när man reser på stambanorna. Detta är inte acceptabelt! För att åtgärda detta borde i samarbete med mobiloperatörerna ta fram en åtgärdsplan i syfte att drastiskt förbättra mobiltäckningen längs med järnvägsnätet. Med god mobiltäckning borde också tågresandet ges bättre möjlighet att öka.
mot · H602578 · 2018-11-20 00:00:00 — Effektivare persontransporter med på motorvägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en eventuell hastighetshöjning på motorväg och tillkännager detta för regeringen. På svenska motorvägar har hastighetsgränsen /h varit rådande. har man dock provat att tillåta /h på flera motorvägssträckor. I flera europeiska länder råder hastighetsgränsen /h, något som många människor även önskar som gräns i på våra motorvägar. Effektiva persontransporter är eftersträvansvärt, och att få kortad restid är för många önskvärt. Det är även sett ur en demokratiaspekt rätt att ha hastighetsgränser som har en bred folklig acceptans. På de sträckor som anses lämpade och säkra föreslås därför att inför en hastighetsgräns /h. Effekterna av hastighetsgränshöjningen skall givetvis utvärderas. Skulle effekterna därefter visa sig positiva, eller i vart fall ej negativa ur trafiksäkerhetshänseende, bör standarden vid nybyggnation av motorväg anpassas för /h.
mot · H602579 · 2018-11-20 00:00:00 — Ta bort onödig administration i vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort onödig administration i vården och tillkännager detta för regeringen. Personalen inom vården är ofta hårt pressad av hög arbetsbelastning och många vittnar om hur deras arbetstid mer och mer läggs på dokumentation och administration. En del av den ökade administrationen och dokumentationen står landstingen själva för, men en del av denna står staten för, där krav från bland annat leder till behov av administrativt arbete i stället för direkt omvårdnad. Dubbeldokumentation är också ett problem, vilket i görligaste mån skall undvikas. För att minska på onödig administration och frigöra mer vårdtid behöver därför en grundlig genomlysning göras och onödig administration tas bort. En utredning i syfte att få bort onödig administration behöver därför göras.
mot · H602581 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa drogtester i skolan och tillkännager detta för regeringen. Vi ser ett hårdnande klimat i skolorna. En del av problemen beror på missbruk av droger. Skolan ska vara en plats som främjar studier, och skolmiljön ska vara fri från droger. Drogproblematiken är stor i samhället. Därför vill jag genom detta förslag åter försöka se nya möjligheter att få bukt med drogerna bland ungdomar. genomförs redan obligatoriska drogtester i åtskilliga företag och verksamheter. Man gör detta dels med omtanke om personalen, dels för att förebygga olyckor. Missbruk bland ungdomar skapar trauman som olyckor, tidig död och kriminalitet. Kan vi genom förslaget få tag i ungdomar på ett tidigt stadium, förebygger vi utslagning, familjetragedier, kriminalitet och andra följdeffekter. Att hitta de ungdomar som använder sig av droger i ett tidigt stadium innebär även en samhällsekonomisk besparing. I många kommuner är socialnämndernas budget hårt belastad av kostnader kopplade till droganvändning. Genom möjligheten till införande av drogtester i skolorna skulle vi kunna skapa ett positivt grupptryck, där elever lättare kan motivera för sig själva och sin omgivning varför de ej ska nyttja narkotika.
mot · H602582 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga dubbelspårig järnväg på hela Ostkustbanan och tillkännager detta för regeringen. Ostkustbanan är en av mest trafikerade enkelspåriga järnvägar. En utbyggnad till dubbelspår av Ostkustbanan är en nödvändighet för att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och utveckling i hela . Vi behöver ett näringsliv som utvecklas och möjliggör nya jobb där basindustrin är en mycket viktig del då de bygger klusternät av företag omkring sig. En utbyggnad till dubbelspår är högst nödvändig för att korta ner restiderna, möjliggöra mer godstrafik och skapa en omställning från lastbilstransporter till miljövänligare tågtransporter men även för privatpersoners arbetspendling och möjlighet till kollektivt resande.
mot · H602583 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en lagändring för att ge offentliganställda rätt till heltidsarbete och tillkännager detta för regeringen. Drygt 100 000 anställda inom den offentliga sektorn arbetar deltid trots att de hellre skulle vilja arbeta heltid. Deltidsjobb riskerar att leda till sämre löneutveckling, sämre karriärmöjligheter och lägre framtida pension. Ofrivillig deltid är ett problem för såväl män som kvinnor, men eftersom huvuddelen av dessa utgörs av kvinnor bör det betraktas som ett allvarligt jämställdhetsproblem. Frågan ska i första hand lösas genom förhandlingar i kollektivavtal. Men av erfarenhet vet vi att inget har hänt på området, trots att problematiken med deltid varit prioriterad bland offentliganställda . I väntan på eventuella ändringar genom förhandlingar bör regeringen utreda frågan för en eventuell lagändring.
mot · H602584 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i i och tillkännager detta för regeringen. E4 efter är en viktig trafiklänk för hela . En utbyggnad är viktig för tillväxt och företagande men även generellt för pendlingsmöjligheter och för invånarna. Det finns tyvärr fortfarande sträckor där det enbart är tre körfält, så kallad två-plus-ett-väg. Detta stoppar upp trafikflödet, ökar olycksrisken och försämrar attraktionskraften för hela . är en viktig trafiklänk där det finns mellan och som fortfarande saknar motorväg, likaså genom kommun som ansluter till . Förbättringar har gjorts på i , då specifikt mellan och där det nu finns motorväg/mötesfri två-plus-två-väg. Därför är det naturligtvis viktigt att förbättringar sker på tidigare nämnda sträckor så de kommer upp i samma goda standard som den senare nämnda sträckan så att vi skapar en livsnerv från till norra.
mot · H602585 · 2018-11-20 00:00:00 — Utbyggnad av mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i –och tillkännager detta för regeringen. har uppgraderats till . Detta föranleder att titta närmare på möjligheterna till investeringar för att skapa motorväg/mötesfri två-plus-två-väg på sträckan –. Vägsträckan är viktig för att skapa goda förutsättningar för näringslivet att växa men även för att skapa goda kommunikationer för pendling till och från arbete och studier. För turismen är vägen viktig, speciellt kring högtider och vinterhalvåret samt för den stora och tunga industrin som finns belägen efter vägsträckan. och är viktiga industritäta län för .
mot · H602586 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna tillgången till och andra regionala flygplatser och tillkännager detta för regeringen. reste drygt 145 000 passagerare till och från . Flygverksamhet har funnits i . och framåt har en omfattande civil flygverksamhet funnits i , inom såväl allmänflyg som charter och linjetrafik. använder skolflyget även för sin verksamhet stationerad i vilket bidrar till en aktivare flygplats. När den största skogsbranden i i modern tid härjade landade flygplan från både och på . Förutom att de italienska och franska vattenbombplanen startade och landade där kunde även service ske vid behov av både flygplan och helikopter. Flygplatsen kom därmed att spela en central roll i räddningsarbetet. Branden i aktualiserade vikten av regionala flygplatser, något vi även fått aktualiserat då bränder återigen härjat i stora delar av landet. Vi behöver säkra och trygga tillgången till regionala flygplatser ur ett säkerhetsperspektiv – för var hade de italienska och franska planen landat om hade varit nedlagd? är en stor stad som behöver en flygplats. behöver en flygplats för att kunna utvecklas och säkra tillväxt och arbetstillfällen nu och . Även ur ett säkerhetsperspektiv är flygplatsen mycket betydelsefull. Med tanke på eventuella kommande naturkatastrofer och bränder finns det ett stort behov av väl fungerande regionala flygplatser. Den av den rödgröna regeringen införda flygskatten samt deras tidigare hantering av frågan om skapar fortfarande stora orosmoln över framtiden för regionala flygplatser. Det är därför fortsatt viktigt att från sida markera och värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och särskilt framtid.
mot · H602587 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en påskyndad utbyggnad av mellan och och tillkännager detta för regeringen. E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangeln som binder samman , , och . Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg och i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. Efter det att sträckorna –Västjädra och Sagån–byggts om till motorväg återstår nu bara –Västjädra för att få motorväg hela vägen från till . Syftet med att bygga om sträckan till motorväg är att förbättra förutsättningarna för den regionala utvecklingen och öka framkomligheten på vägen. har tagit fram en förstudie för E18 mellan och Västjädra (). Om vägen byggs ut till motorväg skulle det innebära förbättringar för miljön som olycksriskerna kraftigt skulle minska. På grund av den intensiva person- och lastbilstrafiken är den nuvarande vägen ofta drabbad av olyckor och långa stopp i trafiken. Stoppen bidrar till att trafiken måste ledas om till mindre vägar. Särskilt drabbas av omledningen då E18-trafiken tvingas in på gator som är dimensionerade för lokal trafik. Mot bakgrund av ovanstående är det en allvarlig brist att en uppgradering av till motorväg på sträckan –Västjädra ännu inte är gjord. Ska , och utvecklas så måste vi fortsätta att satsa på att bli det infrastrukturnav som har potential att bli. En utbyggnad av är en av de viktigaste infrastruktursatsningar som bör göras i och jag anser därför att det bör övervägas inför nästa nationella plan.
mot · H602588 · 2018-11-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra klampning av bilar med hjälp av besiktningsmän och tillkännager detta för regeringen. sker många transporter på väg för att järnvägen inte alltid håller den leveranssäkerhet den borde. I stora delar av vårt land finns heller ingen järnväg och därför kommer transporter på väg aldrig att kunna frångås helt. trafikerar både svenska och utländska fordon våra gränser fram och tillbaka. Möjligheten att enkelt och snabbt korsa nationers gränser är en av de många fördelarna av att ingå i Europeiska unionen. Trafiksäkerhet på våra vägar är därför av stor vikt för ett avlångt land som med stora avstånd. För att säkerställa trafiksäkerheten krävs det att nationella bestämmelser och lagar följs. upplever expeditörer i att lastbilstransporter i sker med osund konkurrens från företag som konsekvent bryter mot trafiksäkerhet, lagar och regler. Transportörerna kommer i de flesta fall från andra länder och utnyttjar det svenska regelsystemet på bekostnad av svenska företag och trafiksäkerheten. Det är tyvärr vanligt förekommande med fordon som framförs utan vinterdäck och med bilar som inte skulle passera en svensk besiktning. Fordon som redan fått sanktionsavgifter på grund av bristande underhåll eller av andra orsaker fortsätter köra på våra vägar utan att åtgärda fel eller betala sina böter. Detta leder till en osund konkurrens. Alliansregeringen införde en ny lagstiftning om klampning som röstades igenom . Det skapade möjligheten för polis eller tull att ”låsa fast” hjulen på ett fordon för att göra framfart omöjlig. På så sätt ska fordonet vara omöjligt att använda tills åtgärder vidtagits eller böter är betalda. Möjligheten att klampa ett fordon har en direkt effekt på trafiksäkerheten. Tyvärr används metoden alltför sällan, inte för att den inte fungerar utan för att polisen saknar resurser att utföra denna typ av kontroller. Ett sätt att avlasta polisen och tullen som trafiksäkerheten ökar är att överväga att ta hjälp av godkända besiktningsmän – detta under kontrollerade former och alltid tillsammans med polis eftersom klampning är ett ingrepp i äganderätten.
mot · H602589 · 2018-11-21 00:00:00 — Översyn av fördelning av statliga medel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen och tillkännager detta för regeringen. Det är mycket stora skillnader mellan länen när det gäller fördelningen av regionala utvecklingsmedel. Fördelningen speglas av hur riksdag och regering uppfattar de regionala utmaningarna. För trots att regionalpolitiken blev ett eget politikområde så sker fortfarande statens fördelning av länens ramanslag med samma regionala profil som då. Förändringarna mellan länen har dessutom varit ringa. Exempelvis uppfattas inte som en region med större behov av statliga utvecklingsinsatser. Men har stora utmaningar med landets högsta arbetslöshet och flest invånare som saknar gymnasieutbildning i förhållande till befolkningsmängd. 2015 hade länet lägsta bruttoregionalprodukt. Om man tar hänsyn till det så kallade regionala utvecklingskapitalet är ett av de län som har lägst tillgång till statliga utvecklingsmedel. Länet hamnar bland de tre län som har den mest begränsade tillgången till kompensatoriska och utvecklingsstödjande insatser. har med andra ord inte uppfattats som en region som är i behov av några mer omfattande statliga utvecklingsinsatser. Med anledning av ovanstående är det uppenbart att en översyn av fördelningen av de statliga regionala utvecklingsresurserna bör göras.