ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6022336 · 2018-11-29 00:00:00 — Försöksverksamhet med injektionsrum för heroinister ställer sig bakom det som anförs i motionen om försöksverksamhet med injektionsrum för heroinister och tillkännager detta för regeringen. har väldigt hög narkotikadödlighet jämfört med andra länder i . Enligt EU:s narkotikabyrå , , är den fyra gånger högre än det europeiska genomsnittet. [1] ”The drug-induced mortality rate among adults (aged 15–64) was 92.9 deaths per million in 2014, more than four times the most recent European average of 19.2 deaths per million.” Att så många, 93 döda per en miljon invånare, dör i är en tragedi. Det är ett resultat av en narkotikapolitik som varit inriktad på en utopi om ett samhälle totalfritt från narkotika, snarare än att minimera skadorna från den narkotika som finns, och som alltjämt kommer att finnas. I är dödligheten betydligt lägre, 55 döda per en miljon invånare. Där har ett arbete mer inriktat på skademinimering skett. Det är naturligt för att på detta område lära av våra grannländer, eftersom vi har liknande förutsättningar. I har man haft så kallade fixerum för heroinister. Det är injektionsrum där den som haft ett heroinmissbruk , och är minst , kan komma och injicera heroin . På plats finns sjuksköterskor. Det finns inga krav på att den missbrukande ska åta sig något program för att bli kvitt missbruket. Den låga tröskeln gör att det blir naturligt för missbrukare att komma. Det är en trygg miljö, och det finns möjlighet för den missbrukande att få en kontakt med det vanliga samhället. För den som sedan vill komma ur det, finns det personal att prata med och få vidare hjälp ifrån. Ingen har dött i danska injektionsrum på grund av överdos. Sprutbytesprogrammet för narkomaner var länge kontroversiellt i . Det inleddes i och . är det inte längre kontroversiellt, och regeringen arbetar med ett lagförslag för att kommunerna inte ska kunna lägga in sitt veto när landstingen och regionerna vill erbjuda sprutbytesverksamhet. På liknande sätt är sådana injektionsrum en kontroversiell fråga. För att komma tillrätta med den höga dödligheten så borde regeringen dock överväga en försöksverksamhet med injektionsrum i . Detta skulle då kunna utvärderas. En sådan försöksverksamhet kan med fördel placeras i /, inte minst mot bakgrund av den långa erfarenhet som finns i regionen med sprutbytesprogrammen. Det är långsökt att tänka att injektionsrum för heroinister skulle göra att fler skulle prova drogen, liksom det inte varit fler som prövat för att det funnits tillgång till rena sprutor. Däremot är det något som räddar liv. [1] .
mot · H6022339 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att kunna återkalla medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Regeringsformen anger att ”ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap”. Detta är en absolut rättighet. Däremot har flera statliga utredningar hamnat rätt från folkrätts- och grundlagssynpunkt. En utredning , tillsatt av dåvarande , föreslog en grundlagsändring som skulle göra det möjligt att återkalla medborgarskap när en person fått det genom att lämna felaktiga uppgifter, efter några uppmärksammade fall av mutor vid . Ska det bli möjligt att återkalla medborgarskap måste grundlagen ändras. Man bör dock kunna bli av med sitt medborgarskap vid särskilt allvarliga brott – som exempelvis brott mot staten. I har man kopplat det till landsförräderi, vissa terrorbrott och internationella brott som folkmord. Man behöver dock utreda fler frågor om exempelvis vilken typ av medborgarskap det gäller. Är det de som förvärvat medborgarskap eller även de som fötts som svenska medborgare? har valt den senare vägen för att undvika skillnader beroende på hur man blivit medborgare. Att vara svensk medborgare är något som ska vara åtråvärt och eftersträvansvärt. Om man begår allvarliga brott mot staten borde man ha försuttit sin rätt att kalla sig svensk medborgare. Därför borde man utreda möjligheterna att återkalla medborgarskap vid allvarliga brott mot staten.
mot · H6022340 · 2018-11-29 00:00:00 — Ersätt nuvarande krav på personalliggare med den danska modellen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om den danska modellen för personalliggare kan ersätta eller komplettera det nuvarande systemet och tillkännager detta för regeringen. Personalliggare ska motverka svartarbete och är en löpande dokumentation över vilka individer som är verksamma i ett företag och när. Systemet med personalliggare innebär att kostnader för skattekontroll läggs på företagen. Denna kostnad drabbar företag i visa branscher där risken för skattefusk bedöms som högst. Eftersom urvalet sker branschvis så bär alla företag kostnaden oavsett om de tillhör majoriteten skötsamma företag eller om de är skattefuskare. Det är inte klargjort om systemet med personalliggare påverkar skattefelet, det vill säga att rätt skatt betalas. Man kan kraftigt ifrågasätta om personalliggarsystemet är proportionellt i förhållande till företagens kostnader. I finns det inga generella krav på personalliggare. Däremot kan Styrelsen för Arbejdsmarked og Rekruttering, kommunerna och skattemyndigheten () under vissa förutsättningar förelägga enskilda arbetsgivare, oavsett bransch, att föra en så kallad loggbok. Arbetsgivaren ska då registrera upplysningar om anställda som bland annat arbetstider. ska på begäran visas upp för , oavsett vilken myndighet som har beslutat om att den ska föras. Ett föreläggande att föra en loggbok kan bland annat meddelas ett företag som har anlitat svart arbetskraft. kan föras antingen på papper eller elektroniskt. Den som inte följer ett föreläggande att föra en loggbok, eller som inte uppvisar denna på begäran, kan bestraffas med böter. Finessen med det danska systemet är att de bolag som visat signaler om att de skattefuskar blir ålagda att ha personalliggare. Det gör att kostnaden drabbar dem och inte alla de företagare som sköter sig. Genom att ersätta det nuvarande systemet med den danska modellen kan regelkrånglet minskas för de skötsamma företagarna.
mot · H6022341 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. Besöksnäringen är en jobbmotor som har stora möjligheter att i ännu högre omfattning bidra till fler arbetstillfällen och bättre integration. Branschen tar ett stort ansvar inte minst när det gäller att anställa unga människor. Krångliga regler är ett problem för nästan alla företag i men blir extra utmanande för företag med ung arbetskraft eller arbetskraft som inte fullt ut behärskar språket. Följande verkliga exempel från ett campingföretag kan visa på komplexiteten: Samma elförbrukning beskattas med olika momssatser. Säljer man en campingtomt inklusive en fast summa för elen är det på hela summan. Ur miljösynpunkt försöker campingföretagaren begränsa förbrukning av elen och möjliggör därför för gästen att betala för förbrukade kilowattimmar. Då är dock momssatsen . Pantersättning på en returburk som innehållit alkohol beskattas moms, medan ersättning på burk som innehållit alkoholfri dryck beskattas moms. Entré till campingens oktoberfest beskattas moms medan entré till motsvarande kulturkalas bara beskattas . Minigolf har varit klassat som idrottsevenemang och varit beskattat moms. Reglerna är ändrade så att näringen måste göra en analys på hur banorna är klassificerade hos och vem som utför drift av golfbanan innan momssatsen kan bestämmas. Även för en välutbildad arbetstagare född i kan mervärdesskattereglerna upplevas som onödigt krångliga. Därför borde det göras en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla för alla. Detta borde kunna göras utan några statsfinansiella konsekvenser. presenterade förslag som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser.
mot · H6022343 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en behovsprövning av barnbidraget och tillkännager detta för regeringen. Ett av de bästa måtten på hur upplyst ett samhälle är, är hur väl det tar hand om sina svagaste. Ett lika bra mått på att ett samhälle är orättfärdigt är om det omfördelar resurser till de redan gynnade. Det svenska systemet med barnbidrag har framhållits som ett exempel på det förra, men kan lika väl ses som ett exempel på det . Barnbidraget, som har sitt ursprung i en motion från , har av tradition delats ut lika till alla. Skälet för att inte behovsrelatera bidraget har varit administrativa problem. borde de administrativa hindren vara överkomliga. Resursstarka familjer kan under barnets uppväxt lägga barnbidraget på hög för att betala en framtida lägenhet, utbildning eller liknande. I mindre resursstarka familjer finns inte den möjligheten. Förutsättningarna är alltså redan i utgångsläget olika, något som bidrar till att cementera en social klyvning, vilket inte varit och är tanken med barnbidraget. Många ensamstående föräldrar med barn konstaterar dessutom att socialbidraget reduceras vid en höjning av barnbidraget, vilket stärker ojämlikheten och därmed tanken bakom barnbidraget. En behovsprövning av barnbidraget skulle inte bara innebära att man mer träffsäkert kan bidra till dem som har det största behovet, utan stora delar av de som 2018 beräknas gå till det allmänna barnbidraget skulle kunna frigöras för att förbättra sjukvården, garantera tryggheten i hela landet eller att sänka trösklarna till arbete för personer som måste leva på bidrag. Med anledning av detta bör regeringen skyndsamt utreda en behovsprövning av barnbidraget.
mot · H6022344 · 2018-11-29 00:00:00 — Inför psykiska hälsokontroller för skolungdomar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av psykiska hälsokontroller i skolan och tillkännager detta för regeringen. Psykisk ohälsa är ett problem inte bara för individen utan för hela samhället. Enligt den nationella samordnaren för psykisk hälsa kommer den psykiska ohälsan utgöra den mest kostnadsdrivande ohälsofaktorn i . är vi på individnivå ovana vid att hantera och tala om psykisk ohälsa. Unga är som grupp särskilt utsatta, och den psykiska ohälsan ökar bland landets unga. Problemet förvärras av att man ofta drar sig för att söka hjälp eller inte är säker på hur man ska gå tillväga för att göra det. vet vi att den som utvecklar psykiska hälsoproblem ofta är utsatt för en större risk att drabbas av problem med psykisk ohälsa även i vuxen ålder. Att möta och avhjälpa den växande psykiska ohälsan är en komplex utmaning, men ett första steg är att vidta åtgärder för att tidigt upptäcka den. genomförs kontroller av elevers fysiska hälsa, och på ett liknande vis bör skolhälsovården också erbjuda rutinkontroller av elevernas psykiska hälsa och mående.
mot · H6022345 · 2018-11-29 00:00:00 — Integrera pulshöjande aktivitet i skoldagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för fler skolor att integrera pulshöjande aktiviteter och tillkännager detta för regeringen. Svenska skolelevers kunskapsresultat och hälsa är av naturliga skäl ständigt återkommande debattämnen. Vid sidan av debatten om kursplaner, betygssystem och elevhälsans funktion har effekterna av elevernas fysiska aktivitet utvärderats. I bland annat en studie från och i projekt på skolor i och Bunkeflo utanför har effekter av daglig pulshöjande aktivitet på elevernas skolresultat och hälsa utvärderats. Dessa forskningsprojekt har visat på goda effekter av pulshöjande aktivitet på elevernas studieresultat. Dessutom pekar de på positiva hälsoeffekter hos elever som ägnat sig åt daglig fysisk aktivitet jämfört med andra skolelever, bland annat minskad hyperaktivitet och ökad syreupptagningsförmåga. Det ska inte förstås som så att skolorna nödvändigtvis har utvidgat antalet timmar i idrottsämnet, utan utöver den fysiska aktivitet som ingår i detta ämne infört tid för aktiviteter där eleverna kommer upp av maxpuls. Det är eftersträvansvärt att sprida exemplen på hur man kan integrera regelbunden pulshöjande aktivitet till fler skolor. Det är av vikt att detta i så stor utsträckning som möjligt sker utan att inverka menligt på övrig lektionstid. Med anledning av detta bör regeringen utreda hur man kan sprida modeller för att integrera daglig pulshöjande aktivitet på fler skolor. Underlag för detta hittas i Effects of a Curricular Physical Activity Intervention on Children's School Performance, Wellness, and Brain Development från , m.fl. och från Mer rörelse i skolan med Bunkeflomodellen.
mot · H6022347 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att utveckla och förbättra järnvägen mellan , och och tillkännager detta för regeringen. Både Stångådals- och Tjustbanan är av stor vikt för att binda samman och , men också för att knyta regionens invånare och företag till Stambanan och resten av landet. Deras betydelse för och och för många kommuner är stor och, behovet av snar upprustning är betydande. Denna motion skrivs i ljuset av att det inte finns några medel avsatta i infrastrukturplan vare sig till Stångådalsbanan eller till Tjustbanan. Regeringen bör därför komplettera infrastrukturplan med satsningar på järnvägstrafiken på Tjust- och Stångådalsbanorna. För den framtida utvecklingen av främst men även med omnejd är järnvägen mellan och (Tjustbanan) betydelsefull. Banans längd är , och den har trafikerats utan eldrift . Banan är i mycket stort behov av upprustning. Restiden mellan och är och . Med preciserade och delvis utredda upprustningsåtgärder kan banan förbättras och restiden kortas och , detta till en beräknad kostnadsram av . I ett längre perspektiv kan restiden förkortas till under timmen om bandelen –rätas och förnyas. En bättre järnvägsförbindelse skulle för och även del möjliggöra arbets- och studiependling och skapa en större och mer robust arbetsmarknad och därmed möjliggöra en nödvändig regionförstoring för regionens framtida utveckling. Därtill uppnås miljöfördelar för både person- och godstrafiken. Stångådalsbanan mellan och binder på ett liknande sätt samman södra med och . Även den är i behov av upprustning om banan även ska kunna förmedla gods- och persontrafik längs ostkusten. Om inte det sker är det inte tal om att utöka mängden gods som går via järnväg istället för via vägburna transporter, utan snarare om att godstrafiken via järnväg kommer att minska i regionen.
mot · H6022348 · 2018-11-29 00:00:00 — Utveckla och värna Vätterbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utvecklingsstrategi för att värna och utveckla Vätterbygden och tillkännager detta för regeringen. Frågan om politiska insatser för att värna har länge diskuterats ur ett antal skilda perspektiv. är intressant som övningsområde för Försvarsmakten, som den utgör dricksvattentäkt för hundratusentals människor, och är intressant att utveckla som dricksvattentäkt för hundratusentals fler. Flera platser kring har pekats ut som intressanta för utvinning av mineraler och naturgas. Som kallvattensjö med ett långsamt vattenutbyte är den unik som hemvist för arter och populationer, och sårbar för klimatförändringar. Samma klimatförändringar i kombination med pågående geologiska processer gör att områden kring sjön i högre grad kommer att vara utsatta för översvämningsrisk. gör den vackra kultur- och naturmiljön Vätterstranden attraktiv för både fritidsboende och fasta bostäder. Vätterbygden ställs inför utmaningar att hantera, hot som måste mötas och möjligheter som inte får förloras. Kort sagt, Vätterbygden är ett särskilt område där det är av stor vikt att vi som samhälle klarar av att göra goda och långsiktiga avvägningar mellan olika samhälls- och miljöintressen. När dessa utmaningar lyfts upp enskilt och hanteras, mer eller mindre väl, som enskilda utmaningar finns risken att vi inte klarar av att hantera dem tillräckligt väl. Lokalbefolkningens fortsatta oro för de negativa konsekvenserna av en eventuell gruvbrytning i är ett exempel på just det. Men det finns också en risk för att enskilda bedömningar gör att vi inte klarar av det övergripande målet om att värna både som dricksvattentäkt, som en unik naturlig miljö och som navet i en växande och löftesrik bygd. Vi bör därför sträva efter ett mer sammanhållet arbete för att utveckla Vätterbygden och möta de risker som kommer av klimatförändringar, miljöfarlig verksamhet och översvämningsrisker samt värna vattenkvalitet och dricksvattenuttag. Det är av stor vikt att ett sådant arbete inte tar avstamp i en enskild utmaning utan i en strävan efter en hållbar utveckling. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som syftar till en gemensam utvecklingsstrategi för Vätterbygden.
mot · H6022349 · 2018-11-29 00:00:00 — Kontrollmakten måste upprätthållas för övergångsregering ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att klargöra möjligheter att utöva sin granskande roll gentemot en övergångsregering och tillkännager detta för regeringen. Enligt regeringsformen 6 kap. 11 § uppehåller ledamöter i regeringen som entledigats sina befattningar till dess en ny regering tillträtt. En övergångsregering har i princip samma befogenheter som en vanlig regering men den kan inte utlysa extraval. Enligt praxis brukar en övergångsregering undvika beslut och förslag som är politiskt laddade. Inte heller brukar dess ledamöter svara på frågor eller interpellationer. Erfarenheterna från regeringsbildningsprocessen efter valet kommer självklart att utvärderas i särskild ordning. kan i likhet med andra länder förvänta sig längre tidsutdräkter även . Det innebär att kontrollmakt måste säkras även för en övergångsregering. Kontrollmakten enligt regeringsformens kapitel 13 består av granskning, av åtal mot statsråd, av misstroendeförklaring, av frågor och interpellationer samt av ombudsmän och . Det är uppenbart att en central del av löpande kontrollmakt utgörs av frågor och interpellationer. Här har då en praxis skapats som innebär att inga frågor besvaras. Denna praxis har utgått ifrån de historiska erfarenheterna från expeditionsministärer eller numera övergångsregeringar. De har varit kortvariga. Denna höst visar att den gamla praxisen får stor återverkan på kontrollmakt gällande hur regeringens statsråd och regeringen utövar sina befogenheter. Det får inte nu läggas till grund för en uttolkning av en ny praxis. Här sker då en praxisutveckling som kan anses strida mot regeringsformen. Ju längre tidsutdräkt desto tydligare blir detta. Mot bakgrund av vad som här anförs krävs ett förtydligande av kontrollmakt under en övergångsregering. Det kan ske i särskild ordning, genom utredning och förslag till förtydligande av regeringsformen i denna del.
mot · H6022350 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att entreprenörer får möjlighet att byta spår eller får förlängt arbetsvisum oaktat löneuttag från företaget under uppbyggnadsfasen och tillkännager detta för regeringen. behöver underlätta företagande. måste även underlätta för företagsamma som kommit till för att studera att stanna kvar för att jobba men också för att starta företag. Arbetsvisum för studenter och övriga tar enbart fasta på att det finns en arbetsgivare som anställer. Det begränsar möjligheterna för personer som är till nytta för landet och medverkar till att bygga upp företag. Ett exempel på detta är delägaren i Ölkultur, ett mikrobryggeri i , kommun. Han kom till för studier, fick sedan arbetsvisum och har blivit en viktig delägare för Ölkultur. Hans arbetsvisum byggde på att han minst måste ha en lön på . var under uppbyggnad och han hade tillgång till andra resurser valde han att låta lönen kvarstå i företaget. Detta ledde dock till att han i utvisades till . Därifrån kan han möjligen välja att söka tillstånd som arbetskraftsinvandrare, men han är de facto delägare i företaget. Svensk lagstiftning och regelverk har visat att kompetensutvisningar sprider bilden av som landet som sparkar ut kompetens. Det är djupt allvarligt för Sverigebilden och vår förmåga att attrahera utländsk arbetskraft och nyckelkompetenser. Till detta kommer det faktum att personer som är med och utvecklar företagsamheten som näringsidkare sparkas ut. Regelverket tar uppenbart inte hänsyn till eller ger utrymme för att entreprenörer som visar att de framgångsrikt medverkar till att starta och driva företag ska kunna verka i . Här måste en översyn skyndsamt göras för att ta fasta på startup- och nyföretagares villkor. Detta för att säkerställa ett småföretagarperspektiv i prövning av arbetskraftsvisum som ger utrymme för entreprenörer som likt t.ex. lever på egna medel istället för att ta ut lön eller når miniminivån under uppbyggnadsfasen av företaget.
mot · H6022351 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring av vallagen så att en 16-årsgräns införs för kommunalval inför , och detta tillkännager för regeringen. Frågan om en sänkt rösträttsålder har diskuterats och alltid tidigare avslagits. Men har ännu en utredning pekat på värdet av en sänkt rösträttsålder i kommunval, i vart fall på försök. Demokratiutredning uppmanar oss att ompröva tidigare ordning i sitt betänkande SOU 2016:5 Låt fler forma framtiden! Skälen för detta är flera: Rösträttsåldern i är inte , utan drygt 20. Eftersom det är mellan valen och man inte får rösta förrän på sin födelsedag innebär det att förstagångsväljarna i snitt är . De flesta förstagångsväljare har både varit myndiga och valbara när de röstar. Om vi sänker rösträttsåldern till 16 blir genomsnittet . 2015 beslöt att rekommendera att EU-länderna skulle enas om 16 års rösträttsålder i EU-valen. I är rösträttsåldern 16, likaså i lokalvalen i flera tyska delstater. I har man försök med sänkt rösträttsålder i vissa kommuner i de lokala valen. Erfarenheterna är genomgående goda. Ingen redovisar några större problem. (Inte heller tycks ungdomsröstandet ha påverkat valresultaten.) En klar erfarenhet från bland annat är att rösträttsålder leder till högre valdeltagande även framöver. För den som just flyttat hemifrån, börjat på eller börjat jobba är det ofta inte självklart att gå och rösta. Förstagångsväljarna har lågt valdeltagande. Om man däremot röstar när man går i skolan finns man i ett sammanhang som gör att sannolikheten att man går till valurnorna och kommer in i ett röstbeteende ökar. har en rad olika ”myndighetsåldrar”: skolplikt, straffrättsålder, rätten att handla alkohol, valbarhetsålder etcetera. Därför är det ingen drastisk förändring att sänka rösträttsåldern, särskilt som ju hälften av de som kommer att rösta vid en sänkt rösträttsålder kommer att vara myndiga och valbara. Forskarna tycks tämligen eniga om att 16-åringars mognad inte skiljer sig avsevärt från 18-åringars. Och som vanligt är de individuella skillnaderna större än de generella. I likhet med förslag bör därför kommunalval i vissa kommuner (som ansökt om detta) kunna genomföra en försöksverksamhet med rösträttsålder. Dessutom ska kommunerna ges rätt att sänka rösträttsåldern till i kommunala folkomröstningar.