mot · H5024161 · 2018-05-02 00:00:00 — På vårt norra halvklot, i norra , bildar de nordiska länderna en familj med djupa relationer och gemensamma referensramar. länder skulle tillsammans utgöra världens tionde största ekonomi. Våra grannländer är några av våra viktigaste handelspartner och vi deras. är den nordiska modellen, de gemensamma kulturyttringarna och det gränsöverskridande samarbetet. är den skandinaviska språkförståelsen och gemensamma värderingar kring välfärdsstaten och sociala skyddsnät. är gemensam historia och kulturarv, men också gränsöverskridande arbetsmarknadsregioner och ideellt idéutbyte. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med det vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet och sammanhållningen. är, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. Social tillit – grund för sammanhållning Den exceptionellt starka sociala tilliten mellan människor som på förhand inte känner varandra är utmärkande för de nordiska länderna, vilket kan ses som det samlade sociala kapitalet i ett samhälle i form av summan av normer, tillit och nätverk. En hög social tillit har pekats ut som den kanske enskilt viktigaste resursen som ett samhälle kan hysa och forskningen är relativt samstämmig om dess positiva effekter. En hög social tillit stimulerar engagemanget i samhället, reducerar kriminalitet och stärker den individuella självkänslan jämte den kollektiva gemenskapen. Samhället gynnas av att i mindre utsträckning präglas av konflikter och rättsprocesser jämfört med länder med svag social tillit. Därtill anses stark social tillit minska transaktionskostnader i ekonomin och stärka den ekonomiska tillväxten. Det blir därmed tydligt varför något så betydelsefullt kallats för nordiskt guld, såväl för individen som för samhället i stort. En stark social tillit kan inte tas för given. Tvärtom måste faktorer, förhållanden och mekanismer som är dess grunder vårdas ömt. Vår tillit kan härledas till såväl vikingatidens tidiga statsbildningar och senare protestantismens införande, som det frivilliga organisationslivets framväxt i . Det skapade genom starka sociala normer för tillit och respekt en sammanhållning som har bildat ett stabilt fundament i de nordiska samhällena. har den nordiska välfärdsstaten, genom att skapa ett högt mått av ekonomisk och social jämlikhet, bidragit till tillitens uppbyggnad och bibehållande. Jämte den mer generella sociala tilliten har de nordiska länderna en hög grad av tillit mellan medborgaren och det juridiska och politiska systemet. En bidragande orsak har varit relationen mellan det offentliga och civila samhället, en annan att staten arbetat transparent och rättvist. Ju större skillnader och olikheter ett samhälle rymmer, desto större är risken att den sociala tilliten krackelerar. och har mycket att förlora på att den sociala tilliten går om intet, inte bara för att vi har världsledande tillitsnivåer utan för att en stor del av själva samhällskontraktet bygger på just stark social tillit. Följden av svagare samhörighet och sammanhållning är allt från minskad vilja att betala skatt till ökad benägenhet att missbruka bidragssystem, bryta mot lagar och regler och att acceptera korruption. Detta skapar en försämrad samhällsekonomi, ökad kriminalitet och ökad otrygghet. En ökad polarisering mellan individer växer fram såväl som ökad misstro gentemot myndigheter, politiker samt det mediala och kulturella etablissemanget. Samhället glider helt enkelt isär och ambitionen att hålla samman delar av det demokratiska fundamentet blir allt svårare att leva upp till. En sådan utveckling kan aldrig accepteras. Slå vakt om den sociala tilliten och stoppa dess nedbrytande. Social tillit: Andel personer som anser att ”de flesta människor går att lita på” 4.4 Sammanhållningens treenighet – gemenskap, utbildning och sysselsättning har i som präglats av splittring, segregation och ett samhälle som glidit isär varit en viktig motkraft mot mediala och kulturella etablissemang som premierat mångkulturalism, segregation och polarisering. Medan andra partier har använt samma integrationsåtgärder utan framgång och under nya projektnamn, förespråkar en kombination av skärpta och tydliga regelverk – med stöd till det gemensamma, tillgängligt och lika för alla medborgare. Vårt övergripande mål är att bygga ett som håller samman. Klyftor mellan t.ex. stads- och landsbygdsbor, invandrade och inrikes födda eller unga och gamla får aldrig befästas och eventuella konflikter ska redas ut. Den konflikt som står mellan konstruktivitet och destruktivitet ska leda till att konstruktivitet belönas medan destruktivitet beivras. För att skapa hemkänsla och en starkt förankrad omsorg om vårt gemensamma land krävs kulturell och värdeorienterad sammanhållning, bildning och utbildning samt sysselsättning i riktiga jobb. Genom breda insatser inom dessa områden byggs ett präglat av gemenskap, solidaritet och ömsesidigt ansvarstagande. Fokus på kulturell gemenskap, utbildning och sysselsättning. Medborgaranda, medborgarskap och de medborgerliga plikterna Det fanns då pojkar och flickor frivilligt övade brandsläckning, observation och hjälp inom sjukvården för att stå redo den dag en kris slog till. Det är tydligt att dessa elever förstod vårt gemensamma ansvar att trygga och skydda varandra i händelse av oförutsedda situationer och hot. För är det centralt att samhället byggs tillsammans av alla dess medborgare. Civilsamhället är en oersättlig faktor som ger tusentals personer möjligheten att skapa mervärden för andra. Det är en positiv kraft som verkar förenande svenska medborgare emellan. En lika viktig faktor är den svenska modellen med en solidariskt finansierad välfärd. Vissa hävdar att denna modell inte är något annat än en ekonomisk transaktion, där samhället beskrivs som ett tjänstebolag vilket förmedlar tjänster i utbyte mot skattemedel. För är det dock en grundbult i samhällsbygget, en möjlighet att skapa gemensamma lösningar och en stabil trygghet. Vår välfärdsmodell bygger på en gemensam övertygelse om att medborgare tillsammans arbetar för att alla i vårt samhälle, i vår gemenskap, ska få förutsättningen för ett gott liv. anser att nationalstatens förmåga att agera som samlande faktor och främja gemenskap är en förutsättning för den svenska välfärdsmodellen. Detta perspektiv står i kontrast till ett postnationellt vänsterperspektiv som anser nationen vara exkluderande, och å andra sidan ett liberalt högerperspektiv som anklagar staten för ett otidsenligt förtryck. Det är vår övertygelse att samhällsandan och förståelsen för samhället är ett gemensamt ansvar som stärks genom tydliga plikter. Parollen ”gör din plikt, kräv din rätt” går aldrig ur tiden. Vi förespråkar därför en medborgarplikt som omfattar samtliga medborgare där alla ska bidra till vårt samhälles väl och därigenom också uppleva deltagande i det som upprätthåller samhällskroppen. Detta kan ske inom Försvarsmakten, genom mönstring och militärtjänst, men även utanför genom åtagandet av lämpliga uppgifter i syfte att knyta samman medborgarskap och samhällsbygge. Utöver en förstärkning av samhällsbygget skapar denna form av medborgarplikter naturliga arenor för möten mellan individer från olika delar av samhället. Social bakgrund, kön, ekonomisk ställning eller härkomst – ingen sådan faktor tas hänsyn till vid mönstring eller efterföljande tjänst. Genom att gemensamt lösa uppgifter och fullfölja en plikttjänstgöring knyts starka band och klyftor i samhället överbryggas. Utöver en specifik medborgarplikt är det vår mening att medborgarskapet kan stärkas ytterligare genom olika former av civila plikter, livet igenom. värdesätter ett starkt medborgerligt inflytande och demokratiskt deltagande. Ett möjligt sätt att knyta samman dessa element är att kalla medborgare till förstärkta samrådsprocesser t.ex. vid nybyggnation av stadsmiljöer. På samma sätt kan medborgerliga jurygrupper i olika institutioner och samhällsaktörer öka både tillit, transparens och medborgerlig förankring. Införa en generell medborgarplikt genom mönstring och militärtjänstgöring samt civilplikt. Främja medborgarinflytandet genom ökade möjligheter till deltagande i civila samrådsprocesser. Syn och krav på medborgarskap Synen på, och kraven för, medborgarskap skiljer sig åt mellan olika länder. Vanligt är krav kring vistelsetid, ett hederligt levnadssätt och naturligtvis att personen i fråga inte utgör ett hot mot rikets säkerhet. menar att ett starkt medborgarskap med hög status och högt värde bidrar till en stark gemenskap. Genom tydliga krav och kunskapsprov kopplade till medborgarskapsansökan stärks medborgarskapets betydelse. Den som blir svensk medborgare kan lättare se det som en bekräftelse på samhörighet och uppskatta dess värde. Dessutom är det för oss självklart att medborgare t.ex. ska ha grundläggande förståelse för svenska lagar och regler. Kunskap i det svenska språket är A och O för att över huvud taget kunna kommunicera och förstå sina medmänniskor. Ett språktest bör vara en självklar del i en medborgarskapsprocess. är människan en kulturell varelse och vårt land byggt på en gemensam majoritetskultur. Därför anser vi det vara centralt att medborgarskapet också baseras på en djupare förståelse av nation och samhälle. Kunskap om historia, kultur, seder och bruk är angeläget för att bli en del av nationen. Lika viktigt är förståelse för sociala koder, normer och värderingar. Det här är helt centralt för att bli en del av samhället, och bör prövas i ett medborgarskapstest. Ett sådant test kan utformas på olika sätt; det viktiga är att den som ansöker om medborgarskap ska visa god kännedom om sitt nya hemland innan en ansökan beviljas. Det är en rimlig utgångspunkt, en möjlighet att svetsa samman nationen och ett sätt att stärka medborgarskapets värde. Färdigheter i språk, kultur, lagar och regler behöver därtill kompletteras med kunskaper om de skyldigheter och plikter som följer med medborgarskapet. Därför menar att någon form av medborgerlig avsiktsförklaring om förståelse för medborgerliga plikter ska ingå i medborgarskapsprocessen. Genom en sådan medborgarförklaring fastställs att medborgarskapet är ett ömsesidigt ansvar mellan individ och stat. Rättigheter och skyldigheter förankras som solidaritet och lojalitet bekräftas. Medborgarskap ska villkoras med språktest och kunskapsprov i samhällsorientering, lagar och regler samt svensk kultur för en djupare förståelse för nationen. Medborgarskapet ska fastställas genom en medborgerlig avsiktsförklaring. Hela – kulturell sammanhållning Kulturen är en byggsten och en bärande balk för hur stabilt vi lyckas upprätthålla tillit och välfärd, såväl mellan människor som till myndigheter och institutioner. Med kultur binds det svenska majoritetssamhället samman och invandrare får en väg in i vår gemenskap. Kultur är trygghet och tradition, levande odling och ambition. Sociala koder förenar och särskiljer. Seder och bruk tecknar en bild av vilka vi är. Landskap, artefakter och miljöer bildar gemensamt ett kollektivt minne av vårt förflutna. Sammantaget förmedlas bilden av och svenskheten – från äldre generationer till de nu levande i förvaltande för morgondagens. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. På det fundamentet vilar också vår syn på kultur och kulturpolitik. För oss spelar kulturen en central roll för sammanhållning och hållbar utveckling för nationen. Vi värdesätter dess insatser för att väva samman , knyta ihop stad och land, unga och gamla samt, inte minst, invandrade och infödda svenskar. För är det centralt att synliggöra, tillgängliggöra och levandegöra vårt gemensamma kulturarv. Kunskap om kultur och historia skapar engagemang, leder till trygghet i mötet med andra kulturer och bidrar till den sociala tillväxten med målet om ett starkt socialt kapital. När yttre faktorer såväl som inre motsättningar sliter isär vårt samhälle fokuserar vi på det som binder oss samman. Som en del i en stark sammanhållning mellan nu levande svenskar, stad och land, minnen och framtid värdesätter vi den historiska länk som tidigare generationer lämnat efter sig i form av miljöer och artefakter. Den är vårt ansvar att förvalta, trygga och vårda för morgondagens släktled. För att trygga det svenska kulturarvet, det kollektiva minnet och den nationella och lokala identiteten runt om i landet förordar vi kraftiga stöd som ska användas till att värna, vårda och visa det traditionella, folkkära kulturarvet. Vår historia är vårt förlängda minne. Med förståelse för och kunskap om historia kan vi se oss själva i ett större sammanhang och känna samhörighet med släktled bakåt och framåt. Förringandet eller i värsta fall förnekandet av historiska gemenskaper riskerar i förlängningen en kollektiv minnesförlust vars rehabilitering av det förlorade för ett samhälle kan bli lång och smärtsam. Det ska vi inte utsätta för. När övriga partier räds en varm och kärleksfull nationell gemenskap och nationalanda, står upp för att just det är vad som skapar trygghet. Det är inte känslan för den egna historien som skapar förutsättningar för krig och konflikter, utan tvärtom avsaknad av kunskap och känsla för det historiska arvet. Auktoritära regimer har historiskt fått makt för att människor låtit sig ledas av onyanserade påståenden. Ingen grupp och inget samhälle, särskilt ingen demokrati, kan fungera utan någon form av tankegemenskap, en gemensam föreställningsvärld med rötter i gruppens förflutna. Förstärk insatserna för att värna, vårda och visa kulturarvets kraft som sammanhållande kitt i den svenska nationen. Skolan – grund för en sammanhållen nation Den svenska skolan ska vara en nära och integrerad del av samhället i stort. Samhällsviktiga funktioner som blåljusyrken ska ha en positiv relation till skolan, och eleverna till dem. Sådana band skapar ömsesidig respekt och bygger förtroende för blåljuspersonal. Det motverkar en ordning där tillit mellan medborgare och stat saknas, där rättsväsendets och vårdens utsända möts av bristande förtroende och våld eller där delar av samhället fjärmar sig från resten. Ett gott samarbete med näringslivet i form av lokala företag bör också vara ett givet steg för skolväsendet. Förstärkta praktikmöjligheter och lokala besök samt förståelse för vad som krävs för olika yrken skapar studiemotivation och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. binds samhällets delar samman och den övergripande sammanhållningen i vårt land förstärks. På liknande sätt bör civilsamhället och vara en integrerad del i skolan över hela landet. Detta fördjupar bildningen samt bidrar till gemenskap, empati och förståelse för det omgivande samhället. I moderna folkhem är skolan en plats där lärare får utrymme att utföra sitt hantverk. Det är därför viktigt att deras arbetsbelastning hålls på en hanterbar nivå. Vi ser en skola där eleverna i större utsträckning än deltar i skötseln av skolans lokaler och miljöer som ett steg i att förankra gemensamt ansvar för vårt samhälle. I vårt kommer elever att ha en god förståelse för varför de går i skolan och betydelsen av den kostnadsfria utbildningen. Detta ger svenska individer möjligheten att växa både som unika individer och som bärare av det allmänna folkhemsbygget. Vikten av att alla elever ges optimala förutsättningar att nå sin fulla potential gör att blicken måste höjas från stelbenta system för att upptäcka nya och bättre sätt att förbättra resultat. framhåller sin vilja att utveckla det framgångsrika på nationell nivå. Detta samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning med inriktning på hälsa och fysisk aktivitet syftade ursprungligen till att studera och motverka benskörhet. Dess sidoeffekter visade sig dock vara mycket positiva. En jämförelsevis hög andel av eleverna i projektet klarade gymnasiekraven som de var friskare och mer aktiva i idrottslivet med bättre hälsa än andra elever. Dessutom hade eleverna god kännedom om lokala föreningar och deras möjlighet att berika vardagen med aktiviteter. Det faktum att de lyckades bättre med sin utbildning och hade bättre hälsa har för varit skäl för att införliva motsvarande samarbetsprojekt över hela landet. Ett gott samarbete mellan skolan, blåljusyrken samt det lokala näringslivet. Hanterbar arbetsbelastning för lärare och ett främjande av elevers deltagande vid skolskötsel. Satsa på nationellt för att uppnå förbättrade studieresultat och allmän hälsa. Förberedande undervisning för nyanlända Det är tydligt att nyanlända elever har specifika behov, inte minst i svenska, vilket är en förutsättning för att kunna tillgodogöra sig annan utbildning. För att optimera elevernas utbildning och undvika onödig belastning på skolväsendet föreslår att barn och ungdomar som invandrat till inledningsvis går i en särskild förberedelseskola. Undervisningen i dessa förberedelseskolor ska följa en nationell läroplan som bygger på rekommendationer. ska fokus ligga på det svenska språket och kunskaper om det svenska samhället. Förberedelseskolan ska tillsammans med resurser för kompletterande stödundervisning utgöra en heltäckande verksamhet. Denna verksamhet ska ha egna lokaler, avskilt från ordinarie skolverksamhet. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att verksamheten fungerar likvärdigt över hela landet. Ingen elev ska gå vidare till ordinarie svensk skola innan det säkerställs att de kan följa undervisningen. När så sker är det viktigt att de deltar på samma villkor som övriga elever och ingår i deras gemenskap. Därmed motsätter sig särskild modersmålsundervisning som avskiljer invandrade elever och elever med utländsk bakgrund från deras klasskamrater. Förberedelseskola med fokus på svenska för nyanlända barn och ungdomar. Nej till skattefinansierad modersmålsundervisning. Kultur- och utbildningspolitik för sammanhållning I skolan skapas gemenskap, sammanhållning och grunden för en kulturell förståelse hos framtidens vuxna. För att stärka banden till kulturella arv och identitet förordar en nationell kulturkanon i landets skolor. En förteckning över landets viktigaste kulturella verk med särskild betydelse för den svenska historien bidrar till att förmedla en tydlig bild av . De ingående svenska pärlorna inom musik, litteratur, film, konst, teater och andra kulturformer ska väljas in med en bred demokratisk förankring. Även bredare delar av såväl det immateriella som materiella kulturarvet bör förmedlas. En utökad kulturkanon kan innehålla exempelvis muntlig tradition i form av sagor, sägner och språk såväl som konst, mattraditioner eller traditionella sporter och spel. Därtill kan olika miljöer, artefakter och ting såsom arkitektur, redskap och verktyg, målningar och museer föras upp på denna kanon. Förmedling av det kulturarv som ingår kan med fördel ske inom den ordinarie undervisningen i närstående ämnen. Genom ett införlivande av vårt gemensamma kulturarv i såväl praktisk som teoretisk undervisning bildas en gemensam referensbas mellan invandrade och infödda svenskar samt mellan skolungdomar och äldre generationer. Detta bygger nationell gemenskap och stabilitet. Inrätta en kulturkanon i skolundervisningen, där svensk kulturhistoria förmedlas. En välbalanserad och livskraftig arbetsmarknad Integration handlar varken om subventionerade låtsasjobb eller om att utarma välfärdsstaten genom lönedumpning och enkla jobb. ska tvärtom vara ett kunskapsintensivt och högteknologiskt välståndsland. Enkla jobb som kan rationaliseras bort ska just rationaliseras bort. En missmatchning mellan arbetskraft och utlysta jobb ska lösas genom att utbilda för arbetsmarknadens behov. Den som i stället vill anpassa arbetsmarknaden efter de arbetssökandes brist på kvalifikationer öppnar upp för ett bevarat utanförskap och en hämmad produktion. Gemenskap kan inte bygga på subventionerad segregation eller låtsasjobb, samhörighet nås inte genom sysselsättning – i alla former. Arbetsplatsen är en central plattform för att komma i kontakt med andra, lära sig språk och sociala koder. Värdet av att den som vill bli en del av får ett riktigt jobb ska därför inte underskattas. För är det självklart att ett sådant arbete måste fylla ett reellt behov, både för den anställdes självkänsla och omgivningens respekt. Dessutom kan band enbart skapas mellan de som arbetar på samma arbetsplats genom arbete på samma villkor. Det är vår övertygelse att var och en har kompetens och en plats att fylla. Tillsammans med såväl det akademiska utbildningsväsendet som yrkesutbildningar, lärlingssystem och ett starkt folkbildningsväsen kan kursutbud och studiemöjligheter ge möjligheter för den enskilde att hitta just sin plats. Riktiga jobb som redskap för att uppnå integration. Miljöpsykologiska undersökningar har visat att den estetiska aspekten av vår byggda miljö är av stor betydelse för de flesta människor. Närmiljön påverkar vårt mående, och det är därför viktigt att ta hänsyn till estetiska värden när vi utformar våra gemensamma miljöer. förespråkar större medborgardelaktighet i beslutsfattande rörande den gemensamma miljöns utformning. 5 Lag och ordning 5.1 Ett tryggt samhälle för alla medborgare Människor ska kunna känna sig säkra – oavsett om det är under en promenad en mörk novemberkväll eller på en konsert en varm junidag. Flickor ska våga gå på festivaler utan att behöva oroa sig för sexuella övergrepp. Unga ska kunna gå hem från skolan utan att behöva oroa sig för att bli rånade. Gamla ska kunna öppna sin dörr utan att oroa sig för att en främling tränger sig in i deras hem. Det allmänna rummet ska vara ett komplement till det privata hemmet – inte ett privilegium för de som, genom att sprida rädsla, håller andra inomhus. Även i ett samhälle där invånarna känner en hög samhörighet med varandra kommer det att finnas tillfällen då otrygghet eller rädsla uppstår, där det förebyggande trygghetsarbetet kommit till korta. I dessa situationer är det viktigt att den utsatte känner tilltro till rättsväsen och att detta levererar. I det moderna folkhemmet vet medborgarna att polisen kommer när det behövs – oavsett om behovet uppstår i hjärtat av en storstad eller i en gränd i ett utanförskapsområde. I det moderna folkhemmet sitter grovt kriminella inlåsta, i stället för att skötsamma, laglydiga medborgare ska behöva låsa in sig själva. Den svenska polisen är en samhällsbärande yrkesgrupp som upprätthåller lag och ordning och skyddar vanliga medborgare. Den förhindrar brott med sin närvaro i utsatta områden, den skyddar befolkningen från otrygghet och den sätter dem som skapar otrygghet bakom lås och bom. När terrordåd inträffar springer polisen mot den punkt som andra flyr från, polismän riskerar sina liv för att skydda folket från fara. De står upp för vad som är rätt. Polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället, landsbygd som storstad och . För att få en närvarande polis i hela landet måste antalet poliser utbildas i jämn takt med befolkningsutvecklingen. Medborgare ska mötas av öppna polisstationer, även , och korta inställelsetider när de rapporterar in brottslighet. I det moderna folkhemmet är polisen en positiv del av vardagen för laglydiga medborgare. Öka den polisiära närvaron i samhället. 5.3 En professionell poliskår med starka resurser För att polisen ska kunna skapa trygghet och bekämpa brott behövs resurser, stöd och ledning. När samhället förlitar sig på polisen är det viktigt att polisen även kan förlita sig på samhället. De behöver kompetenta kollegor och goda arbetsvillkor. Varje polis som slutar på grund av brister i verksamheten ska ses som ett misslyckande. Polisyrket behöver uppvärderas. I en professionell poliskår behandlas och bedöms alla anställda lika, oavsett deras kön eller etniska bakgrund. Objektiva kvalifikationer ska i första hand avgöra huruvida en person är lämplig som polis.