mot · H6022900 · 2018-11-30 00:00:00 — ska vara ett digitalt föregångsland ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återuppta trepartssamtalen mellan staten och arbetsmarknadens parter i syfte att hitta en modell för kompetensutveckling som främjar omställning och ett livslångt lärande i offentlig såväl som privat sektor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge högskolan ett omställningsuppdrag i syfte att ge yrkesverksamma bättre möjligheter att vidareutbilda sig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för universitet och högskolor att utforma tvärvetenskapliga utbildningar i syfte att anpassa dem för framtidens digitala arbetssätt samt locka fler kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera dagens lärarutbildning för att säkerställa att blivande lärare behärskar digitala läromedel och kan integrera dem i undervisningen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta och undanröja hinder för fler distansutbildningar på universitets- och högskolenivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för digitalisering inom högskolor och universitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta forumet Digitala med syftet att skapa samverkan, föra dialog samt samla kunskap och vilja i alla sektorer av samhället för en framgångsrik digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell digital dag med öppet hus hos förvaltningar och företag för att ge människor en chans att upptäcka möjligheterna med den nya tekniken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samarbete med expertmyndigheter såsom IFAU och KI genomföra en översyn av vilka områden i offentlig sektor som har potential att automatiseras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för digital förvaltning ska ta ledartröjan i arbetet med att samordna digitala standarder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade it-system och it-verktyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt krav om att patienters journaler ska vara tillgängliga digitalt för patienter, med tydliga digitala spår över vilka som har besökt journalen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patienter ska kunna ha tillgång till samtliga journalanteckningar från sina kontakter med vården på ett och samma ställe och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av den rådande lagstiftningen inom hälso- och sjukvården i syfte att anpassa den för en digital tidsålder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av en nationell digital plattform för säker överföring av information där medborgare och företag kan koppla upp sig mot en gemensam portal för kontakt med kommuner, landsting och myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga och utreda hur en svensk motsvarighet till utifrån ”once only”-principen kan implementeras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva idén om ett svenskt partnerskap med övriga nordiska och baltiska länder kring ett samarbete för att långsiktigt knyta länderna närmare varandra digitalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra fler sätt att från myndigheters och övrig offentlig förvaltnings sida skapa incitament för en övergång till digitala brevlådor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga handlingar ska lämnas ut digitalt i de fall då detta efterfrågas förutsatt att det inte riskerar skada t.ex. den personliga integriteten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda ett omfattande standardiseringsarbete kring dataformat och interoperabilitet för att främja en ökad digitalisering, samverkan och bättre service till medborgare och företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Statskontoret i uppdrag att göra en genomlysning av de statliga myndigheterna för att se vilken effektiviseringspotential som finns kopplat till digitalisering och AI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för digital förvaltning ska ha en tydlig roll i att stödja kommuner, myndigheter och landsting i deras digitaliseringsprocess genom råd och handledning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Datainspektionen vid sidan av integritetsfrågan också bör få ett tydligt uppdrag som möjliggörare av ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser genom ett förenklat och standardiserat regelverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att samordna nationella testbäddar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheternas säkerhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fortbildningskrav inom informationssäkerhet för personer på ledande positioner i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kurser och program på universitet och högskolor inom informations- och cybersäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för harmonisering av frekvenstilldelning och auktionsförfarande i EU och arbeta för att redan identifierade och framtida 5G-band frigörs på EU-nivå senast , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G finns på plats tidigt 2020, med målet om en fullvärdig digital inre marknad, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet med förkortade handläggningstider hos för utbyggnad av fiber och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att möjliggöra för bredbandsutbyggnad över kommungränser där så är lämpligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra statliga fibernät för marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en direktlinje för aktörer som bygger ut uppkopplingen i för enkel kommunikation och dialog med , och detta tillkännager för regeringen. Digitaliseringen och en ökad användning av artificiell intelligens (AI) innebär en kraftig transformation av samhället och en övergång från det industriella till det digitala samhället. Utvecklingen kommer att förändra vårt samhälle i grunden och ställa nya krav på individer, företag, det offentliga och samhället i stort. Det innebär en framväxt av helt nya tjänster och innovationer som skapar jobb och tillväxt och rätt mött kan digitaliseringen leda till både stärkt konkurrenskraft och en bättre välfärd. Men digitaliseringen är inte ett självspelande piano och det krävs att politiken ger rätt förutsättningar för nya jobb att växa fram och samhället att ställa om. som vi inte får vara aningslösa eller naiva vad gäller de nya typer av hot som följer med tekniken. I en sammanvägning av satsningar och användning av digitalisering hos företag, myndigheter och medborgare som gjort var 2011 trea i världen. , hade vi fallit till nionde plats. Enligt prognoserna är vi på väg ner mot plats 22 medan , och håller sig kvar i topp tio. Slutsatsen är att behöver växla upp tempot. På samma sätt som snabbt tappade sin ledande position inom mobiltelefoni riskerar annars att bli omsprunget som it-nation i en alltmer digitaliserad värld. En av orsakerna som lyfts fram till varför tappar mark är för att politiken inte tagit ett tillräckligt grepp om digitaliseringen och att det funnits en tendens att leva på tidigare meriter. Den övergripande förklaringen är därmed brist på politiskt ledarskap. Vid sidan av detta finns det ett flertal andra faktorer som anses bidra till att tappar mark gentemot andra länder. Avsaknaden av konkreta och tydliga mål och en tydlig strategi går att koppla till att exempelvis inte kommit längre när det gäller samordning och framtagande av system inom offentlig sektor som kan kommunicera sinsemellan. Detta är områden som tillsammans med att var tredje organisation inom offentlig sektor upplever att de har underinvesterat i it-infrastruktur starkt bidragit till att just det offentliga har halkat efter i jämförelse med andra länder. Ett ytterligare hinder som hämmar digitaliseringen av är att arbetet med öppna data ofta inte ges tillräcklig prioritet hos våra myndigheter. Ur ett digitaliseringsperspektiv finns det även en inneboende utmaning i det uppdelade beslutsfattande mellan myndigheter, landsting och kommuner som präglar det offentliga . mål är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och främja användningen av artificiell intelligens. och leder utvecklingen kring AI och är på god väg att bli ett center för global AI-utveckling. Landets stora befolkning och diversifierade industri bidrar med enorma volymer med data och skapar en gigantisk marknad, vilket underlättar stort för utveckling. 2016 var som producerade fler akademiska skrifter om AI än vad hela EU gjorde sammantaget. Däremot finns det inte lika utbredd forskning kring den artificiella intelligensens påverkan på samhället, hur en omställning kan gå till och de många komplicerade juridiska frågor som följer kring privatliv, ansvarsskyldighet och regleringar. har historiskt snabbt kunnat ta till sig ny teknik och vi har en befolkning med hög digital vana. har en möjlighet att leda utvecklingen vad gäller samhällets omställning till mer av AI. Vi vill därför lyfta möjligheten att inrätta ett . Det finns redan andra som bedriver god grundforskning kring AI. Vi välkomnar exempelvis regeringens samverkansmiljö för AI på för AI-relaterade forsknings- och innovationsaktiviteter. förslag om ett nytt institut i bör därmed framförallt fokusera på hur samhället ska ställa om till mer AI och hanteringen av de juridiska och policyanknutna frågeställningar som följer och därigenom ha en vägledande och rådgivande funktion för politiken. Institutet ska hjälpa till att nå målet om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och främja användningen av artificiell intelligens. Följande är exempel på en rad frågeställningar som lyfter som även anser blir viktiga att adressera kopplat till utbredningen av AI i samhället. De utgör enbart en handfull konkreta exempel på frågeställningar vi anser att bör komma i kontakt med. Hur kan framtidens AI-system konstrueras tillräckligt robust, så att de utför det vi vill utan tekniskt krångel eller att bli hackade? Hur kan vi få vårt välstånd att växa genom automatisering och behålla människors tillgångar och meningsfulla tillvaro? Hur kan vi uppdatera vårt rättssystem så att de blir mer rättvisa och effektiva, för att hålla jämna steg med AI och hantera de risker som är förenade med AI? Vilka värderingar ska AI dela, och vilken juridisk och etisk status bör den ha? En omtalad etisk fråga är exempelvis hur ett automatiserat fordon ska agera om det i ett kritiskt läge tvingas välja mellan två utfall där båda innebär att människor kommer till skada. Även frågan om vem som äger och kontrollerar den data som skapas och hur individer kan få större makt över sin egen data är relevanta frågor för ett forskningsinstitut av det här slaget. ser därmed att kan bidra i arbetet med att utveckla riktlinjer och ramar för framtagande av en etiskt hållbar AI. I kölvattnet av den tekniska utvecklingen vi ser är det viktigt att närma sig dessa stora men svåra frågor. En väl fungerande arbetsmarknad och utbildning i ett digitaliserat samhälle Världen förändras i en rasande takt. Den tekniska utvecklingen har aldrig gått lika snabbt och det ställer krav på både samhället och oss som individer. För att ska fortsätta ha en hög sysselsättning är kompetensutveckling av avgörande betydelse. På morgondagens arbetsmarknad kommer jobben och våra arbetsuppgifter se annorlunda ut . Därför behöver vi stärka möjligheterna för yrkesverksamma att utveckla sin kompetens och förbättra förutsättningarna för ett livslångt lärande. Det handlar om att främja strukturer som innebär att såväl arbetsgivare som arbetstagare ser värdet i att investera i kompetensutveckling på den egna arbetsplatsen och generellt. Det är nödvändigt för att inte ska riskera bli omsprunget av resten av världen och för att vi ska klara av att ställa om. Frågor om kompetensförsörjning och omställning kommer att ställas på sin spets i takt med en ökad digitalisering och måste ta ett helhetsgrepp. En modell för ett gemensamt ansvar mellan staten och arbetsmarknadens parter behövs. Det kan handla om kostnader men också om regelförändringar, utbildningssystem och mycket annat. 2013 inledde alliansregeringen trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för en bättre fungerande arbetsmarknad där möjligheter till kompetensutveckling ingick som en del. Vi anser att dessa samtal bör återupptas för att hitta en modell för kompetensutveckling, omställning och ett livslångt lärande i offentlig såväl som privat sektor. Regeringens initiativ är tyvärr för snäva för att ta det nödvändiga som helhetsgreppet verkligen krävs för att inkludera anställda i såväl den offentliga som privata sektorn. Stärk anknytningen mellan högskola och arbetsmarknad Eftersom fortbildning och kompetensutveckling ofta behöver ske på högskola eller universitet för den som har en högre utbildning, måste vissa utbildningars längd, studietakt och undervisningsform anpassas bättre till yrkesverksammas behov. ska högskolan och i sin dimensionering beakta arbetsmarknadens behov, men uppdraget har tolkats snävt. Två studier har utvärderat hur utbildningsutbudet för yrkesverksamma utvecklats i den högre utbildningen och båda visar att det minskat. Högskolan och universiteten bör därför ges ett särskilt uppdrag att tillgodose behovet från yrkesverksamma i sitt utbud. Det skulle kunna röra sig om ettåriga magisterprogram och kortare kurser, fler kurser på distans, och samt fler kurser på kvartstid. är också en viktig del i del i det livslånga lärandet, som möjliggör både kompetensutveckling och karriärväxling. Även inom behöver tillgängligheten för yrkesverksamma förbättras genom fler fristående kurser samt kurser på deltid och distans. För att underlätta karriärbyten till bristyrken bör det också finnas möjlighet för förutbildningsarrangörer att erbjuda preparandutbildningar så att fler kan få behörighet till . Det är även viktigt att se över hur vi kan få utbudet av utbildningar ska matcha behovet på arbetsmarknaden på ett bättre sätt . En jämställd arbetsmarknad är en förutsättning för att ska fortsätta vara ett konkurrenskraftigt land i en globaliserad och digitaliserad värld. Enligt en rapport från domineras it-sektorn av män som utgör av det totala antalet anställda. Enligt samma rapport finns ett oförklarat lönegap mellan kvinnor och män inom it-sektorn på . är ett av de största hindren för it-branschens tillväxt kompetensförsörjningen. Enligt it- och telekomföretagen saknas det 30 000 it-specialister och kommer det att saknas 70 000. För att lösa kompetensbristen måste branschen bli bättre på att attrahera fler kvinnor. I takt med en ökad digitalisering är det också en viktig fråga för jämställdheten i sig att både kvinnor och män tar plats i en växande del av ekonomin och en sektor som kommer att få betydelse inom allt fler områden. Genom fler tvärvetenskapliga utbildningar som tillåter studenter att kombinera till exempel en sjuksköterskeutbildning med datavetenskap kan vi väcka fler kvinnors nyfikenhet för it som vi får in mer digital kompetens i offentlig sektor men också vad gäller digitala lösningar för välfärden generellt. Rimligen bör detta också kunna få en spridningseffekt till näringslivet och it-sektorn i stort. En väl fungerande arbetskraftsinvandring Enligt uppskattningar saknas som sagt 30 000 it-specialister i och kommer det saknas 70 000. Mycket talar för att utbildningsinsatser och omställningsåtgärder inte kommer vara tillräckligt för att möta den enorma efterfrågan på arbetskraft. måste kombinera en god och tillräcklig utbildningskapacitet med en väl fungerande arbetskraftsinvandring som möjliggör för oss att attrahera den kompetens vi saknar till . Det är orimligt att vi gång på gång hör att personer som kommer från andra delar av världen och arbetar och betalar skatt i ändå blir utvisade. Först och främst är det ett besked som svårt drabbar den enskilde och dess familj då en etablerad tillvaro rivs upp. Men det är även en förlust för när hårt arbetande personer som bidrar till vårt samhälle och vår välfärd inte längre ges möjligheten att fortsätta verka här, särskilt i de fall vi verkligen behöver deras kompetens. Det är orimligt. måste de flesta icke-EU-medborgare som vill arbeta i ha en anställning innan de kan resa hit för att arbeta. Det kan vara förenat med svårigheter att genomgå en anställningsprocess från ett annat land även i de fall då det är högkvalificerad arbetskraft som vill komma hit för att söka jobb. vill därför införa särskilda talangvisum för denna grupp. Det kan exempelvis röra sig om högkvalificerade personer med särskild utbildning eller expertis. För att underlätta för den som vill starta företag och investera här, bör också särskilda visum för exempelvis start-ups och investerare införas. Inspiration bör hämtas från andra länder, till exempel och . En effektiv tillståndsprocess är avgörande för förmåga att attrahera talanger från andra länder. Då måste tiden från ansökan till beslut om att man får möjlighet att arbeta i vara väsentligt kortare än . Enligt kommer handläggningstiderna vara cirka för arbetskraftsärenden vilket innebär att det tar . vill att det införs en 30-dagarsgaranti för högkvalificerad arbetskraft. Vi ser dessutom behov av att införa en one-stop-shop, det vill säga att högkvalificerad arbetskraft endast behöver vända sig till en instans i samband med att man ansöker om tillstånd för att arbete i . I stället för olika processer med , , och så vidare ska det finnas en enda kontaktpunkt. För att locka talanger till krävs vidare att de karriärmöjligheter som erbjuder aktivt görs kända internationellt. Detta görs redan i hög grad av länder som konkurrerar med om internationell topptalang. Därför vill vi ge ett särskilt uppdrag att marknadsföra karriär- och utvecklingsmöjligheterna i utomlands. Digitaliseringens möjligheter för stärkt utbildning Om vi vill att våra barn och unga både ska förberedas för det alltmer digitala samhället och dra nytta av de digitala verktygens möjligheter för kunskapsinlärning i skolan börjar det arbetet med lärarna. Bra lärare är grunden för en god inlärning och de arbetssätt som de väljer liksom vilka kunskaper de besitter kommer att vara avgörande. Dagens lärarutbildning bör uppdateras så att blivande lärare behärskar digitala läroresurser och att tekniken kan integreras på ett naturligt sätt i undervisningen. Det handlar inte bara om teknisk kunskap utan också om en ökad förståelse för hur samhället och demokratin kommer att fungera i en mer digitaliserad värld och om att behärska såväl pedagogiken, tekniken och ämneskunskapen i kombination. Det krävs även omfattande kompetenshöjande insatser för befintliga lärare och rektorer. Kursplaner och läroplaner i grund- och gymnasieskolan bör även kontinuerligt ses över för att säkerställa att elever får tillräckliga kunskaper kring den samhällsförändring som digitaliseringen innebär. Digitaliseringen av skolan innebär även att vi kan förbättra arbetsmiljön för våra lärare. Många av de administrativa uppgifter som lärare utför kan förenklas genom användandet av digitala plattformar. Minskad administration underlättar för lärarna och innebär att de har mer tid för eleverna. Det är viktigt att de digitala verktygen utformas användarvänligt för att nyttan för lärarkåren ska bli så stor möjligt. Exempelvis bör inrapportering och uppföljning av olika slag ske så förenklat som möjligt och inte behöva matas in i olika system. Direkt återkoppling till lärarna på elevernas arbete och resultat genom digitala läromedel gör det lätt att följa kunskapsutvecklingen och identifiera kunskapsluckor. Digitalisering av prov möjliggör snabb och i vissa fall automatisk rättning. Arbetet med online-utbildningar, såsom flexible learning och Online Courses (MOOCs), är relativt vanligt på våra lärosäten. Det är en form av kurser som läses på distans och olika studenters levnadsförhållanden och inlärningsstil kan därmed tillgodoses på ett bättre sätt. För att förenkla situationen för studenter är det dock önskvärt att den här typen av digitala utbildningsplattformar samordnas i högre grad än vad som är fallet och att goda exempel sprids. Tvärvetenskapliga utbildningar kommer få en allt större betydelse i takt med digitaliseringen av samhället. Det är viktigt att det är möjligt att kunna kombinera studier i exempelvis medicin med datavetenskap så att den som vill ska kunna arbeta med e-hälsofrågor. Dagens utbildningssystem är alltför stelt utformat och möter inte framtidens behov tillräckligt väl. Detta är också en viktig jämställdhetsfråga och beskrivs närmre i ett tidigare kapitel. Statistiken visar att hälften av de som studerar fristående kurser studerar på distans samt att distansutbildningar är extra vanligt bland personer som har en tidigare examen. Distansutbildningar synes därför vara goda alternativ också för vidare- och fortbildning. För många innebär studier på distans att det är lättare att få ihop livspusslet, inte minst för personer som kombinerar arbete med utbildning. Det är därför viktigt att undanröja hinder och tydliggöra vad som gäller för svenska lärosäten som vill införa online-utbildningar. vill att lärosätena redovisar infrastrukturella behov och förutsättningar för att anpassa utbildningar till modern teknik och digitalisering. bör en strategi för digitalisering av universitet och högskolor tas fram. Digitalisering i den offentliga sektorn och välfärden Mer behöver göras för att driva på digitaliseringen av samhället. Därför vill vi skapa ett forum för dialog och samverkan mellan det offentliga, privata och olika aktörer som vill bidra i arbetet. Forumet bör ledas av en statlig samordnare och ha till uppgift att samla kunskapen och viljan i alla sektorer av samhället och verka för att synliggöra det digitaliseringsarbete som görs för att lära och inspirera andra. En viktig del är också att identifiera hinder som behöver undanröjas och idéer för att snabbare och bättre digitalisera verksamheter.