mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — Polisen är underbemannad, och avhoppen är ett växande problem. Vi kan vända detta om politiken vill. Liberalerna anser att målet måste vara att har minst 25 000 poliser och att det totala antalet polisanställda är minst 30 2024. Liberalerna vill se en kraftig ökning av antalet poliser och är beredda att tillskjuta de resurser som behövs. Vi föreslår en kraftig förstärkning av anslag i syfte att nå målet om 25 000 poliser. Den lokala polisnärvaron brister i hela landet och många poliser upplever med rätta att de egna resurserna inte räcker till. Utbyggnaden behöver därför få genomslag i hela – både på landsbygden och i storstädernas utsatta miljöer. Utbyggnaden av antalet poliser ska åtföljas av en ökning av antalet civila utredare och andra civilanställda. Det kommer att gå snabbare att anställa civil personal medan den kraftiga ökningen av antalet poliser blir fullt märkbar först , när de nya poliserna är färdigutbildade. För att finansiera utbyggnaden av tillskjuter Liberalerna på anslag 1:1. Kommunala trygghetsvakter för ökad trygghet Vi inser att det tar tid att utbilda de 25 000 poliser som behöver. Under en övergångstid ska staten därför öronmärka bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi. Dessa kommunala trygghetsvakter ska samverka med polisen och bidra till trygghet på gator och torg. Brottsutsatta kommuner ska prioriteras. I Liberalernas budgetalternativ inför vi ett statsbidrag för detta ändamål, vilket ska medfinansiera hälften av totalkostnaden. Räknat på helårstjänster möjliggör detta totalt 2 000 trygghetsvakter. Om kommunerna väljer att prioritera deltidsanställningar, t.ex. för att lägga tyngdpunkt på trygghetsskapande åtgärder under helgkvällar, kan det totala antalet nya tjänster som trygghetsvakter ligga väsentligt högre än så, kanske närmare 5 000–6 000 personer (med lönekostnad motsvarande 2 000 helårstjänster). För att bidra med halva lönekostnaden för kommunala trygghetsvakter anvisar Liberalerna ytterligare under anslag 1:15. Höj polislönerna och förbättra villkoren För att polisorganisationen ska kunna byggas ut måste det vara tillräckligt attraktivt att vara polis. Så är det inte . Tvärtom är det fler som lämnar polisyrket och många utbildningsplatser står tomma. Otillräcklig lön, onödig byråkrati och brister i organisationen spär på missnöjet. Som nämnts ovan har antalet avhopp från polisyrket ökat kraftigt, och det finns inga tecken på att avhoppen minskar. står många platser på landets polisutbildningar tomma. stod nästan var femte plats på polisutbildningarna tom när det hade gått efter terminsstart. Målet var att 800 nya polisstuderande skulle påbörja sin utbildning, men slutsiffran blev bara 663. Det var ändå en viss förbättring mot när vakanserna var ännu fler. har varnat om problemen med att fylla platserna på polisutbildningarna, som nya utbildningsorter har öppnats. Om i denna situation antalet poliser ska öka ställs vi alltså inför ett vägval. Den ena vägen är att sänka ambitionerna, till exempel genom lägre kompetenskrav på polisstuderande. Då skulle utbildningsplatserna fyllas genom att personer som anses okvalificerade kan tas in. Den andra vägen är att göra polisyrket mer attraktivt så att fler söker sig dit. För Liberalerna är vägvalet enkelt. Polisyrket är ett av de viktigaste yrkena i ett fungerande samhälle, och det är av största betydelse att rätt personer söker sig dit. I vår satsning på ett utbyggt polisväsende är därför en central del att göra polisyrket mer attraktivt. Till att börja med öronmärker vi resurser för en generell lönesatsning för landets poliser med effekt . Poliser har en medianlön på . Det tar dock att komma upp i den lönenivån. En fjärdedel av poliserna tjänar och var tionde polis tjänar eller mindre. Genom att lämna yrket och gå till t.ex. bevakningsföretag eller andra uppgifter i privat sektor kan poliser ofta höja sin lön väsentligt. Lönesättningen i är i allt väsentligt en fråga för arbetsmarknadens parter. I detta fall behövs politiska initiativ eftersom staten är monopolarbetsgivare. Lönesättningen ska även i fortsättningen vara individuell, men Liberalernas satsning motsvarar i genomsnitt i höjd månadslön för en polis. För att finansiera en riktad lönesatsning för poliser motsvarande en genomsnittlig höjning av månadslönen på anvisar Liberalerna ytterligare under anslag 1:1. Vi vill också förbättra polisernas möjligheter till kompetensutveckling och kvalificerad vidareutbildning. Tillgången till sådan vidare utbildning är sämre för poliser än för flertalet andra statliga yrken, vilket är något som lyft fram som ett problem. God utvecklingspotential inom yrket är för oss en naturlig del av goda arbetsvillkor. För att möta dagens och morgondagens kriminalitet ska poliser ges bättre möjligheter till kompetensutveckling och kvalificerad vidareutbildning för att stanna och utveckla sig i yrket. För detta reserverar vi ytterligare under anslag 1:1. En synlig polis som koncentrerar sig på rätt saker Det behövs snabbt fler poliser i yttre tjänst, och det kan inte vänta tills nya poliser är färdigutbildade. Men den snabba byråkratisering som skett måste lika snabbt kunna vändas till sin motsats. Därför måste kravet på vara att antalet poliser i yttre tjänst ökar från 9 000 till 11 000 (en ökning från ). Detta mål är mycket ambitiöst, och för att polisen ska kunna uppnå det måste politiken hjälpa till med all kraft. Därför behöver fler uppgifter överföras från polisen till andra myndigheter (tillståndshantering, passhantering, transporttjänster åt andra myndigheter med mera). Det finns också uppgifter som helt enkelt kan avvecklas, vilket beskrivs närmare i våra rättspolitiska motioner. Därutöver behöver polisen ges resurser för att flytta administrativa funktioner från polisutbildade till annan personal som nyanställs. Poliser ska inte behöva vara arrestvakter eller bemanna receptioner, och även vid t.ex. upprättande av rapporter och anmälningar kan många arbetstimmar avlastas poliserna. Därför behövs civil personal som kan överta befintliga arbetsuppgifter från poliser, vilket ligger inom ramen för den generella utbyggnad av polisväsendet som beskrivs ovan. Arbetet med att få ut fler synliga poliser i yttre tjänst kräver poliser som är besjälade av att arbeta ute bland medborgarna. Inom svensk polis finns många sådana skickliga, engagerade poliser. Tyvärr möter dessa medarbetare alltför ofta en internkultur där det ses som mer prestigefyllt att arbeta i inre tjänst. Arbetsgivaren har också varit alltför dålig på att ge de poliser som gör en viktig insats i yttre tjänst, och som vill stanna kvar där. Därför är det en viktig arbetsgivarfråga att synliggöra och ge erkännande åt det viktiga arbetet i yttre tjänst. Den lönesatsning som Liberalerna föreslår innebär också att det möjliggörs en kraftig löneförbättring för poliser som står längst fram i ledet i det polisiära arbetet i yttre tjänst. Byråkratiseringen måste brytas och de delar av polisreformen som ökat den administrativa överbyggnaden måste justeras. Avsikten med reformen var att drygt 20 länspolismyndigheter skulle avskaffas och ersättas med sju polisregioner. Men i verkligheten har de sju regionerna inrättats, som länspolismyndigheterna har blivit kvar under namnet polisområden. Antalet poliser som arbetar i kontorsbefattningar har ökat kraftigt och poliserna i yttre tjänst har blivit färre. Alltför många specialenheter har slagits sönder och beslutsbefogenheterna är oklara. Att all polisverksamhet i är inordnad i en gemensam myndighet är dock en önskvärd effekt av polisreformen och det ska därför bestå. Polisen ska finnas och markera närvaro där brotten begås, på de tider brotten begås. Mobila poliskontor gör att polisen lättare kan arbeta flexibelt. Till exempel kan de fylla en viktig funktion på platser i städer där många brott begås , eller för att höja närvaron på turistorter under säsong. Stärk utredningsarbetet och det lokala arbetet Polisens utredningsverksamhet står inför stora utmaningar. Brottsligheten förändras och vissa svårutredda brottstyper, som nätrelaterad brottslighet, har blivit vanligare. Avgörande för en effektiv utredningsverksamhet är också att stödfunktionerna fungerar, bland annat snabb tillgång till forensiska analyser eller andra analyser inom rättsgenetik, rättskemi och rättsmedicin. Dessa verksamheter har en mycket hög arbetsbelastning. Liberalerna anvisar under anslag 1:1 för att förstärka verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum, samt under anslag 1:8 . Liberalerna vill höja ambitionerna vad gäller polisens löpande samverkan med kommunerna, både vad gäller lägesanalyser vad gäller brottslighet och otrygghet och vad gäller det lokala brottsförebyggande arbetet. Det behövs ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan polis, kommuner och övriga aktörer och ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. För att förstärka polisens arbete i den lokala samverkan med kommuner m.m. tillskjuter vi under anslag 1:1 . Vi vill i lag förtydliga kommunernas roll för lokalt brottsförebyggande arbete inom sina ansvarsområden. Vi anser också att de medel som anvisas till regional samordning för brottsförebyggande arbete gör bättre nytta på den lokala nivån. Det är tillräckligt med den nationella samordning som svarar för, men de konkreta insatserna bör genomföras på lokalplanet. Liberalerna ökar därför anslagen för bidrag till brottsförebyggande arbete i kommunerna med under anslag 1:15. För att delfinansiera detta minskar vi medlen för regional samordning av brottsförebyggande arbete under samma anslag med . Liberalerna har medverkat till och i flera fall varit pådrivande för att lagstiftningen mot terroristbrott har skärpts i flera steg , men vi anser att ytterligare steg behöver tas. behövs också höjda ambitioner för det lokala brottsförebyggande arbetet för att motverka radikalisering och värvning till terrorism. Våra förslag till straffrättsliga skärpningar framgår av vår särskilda kommittémotion om terrorism och våldsbejakande extremism. Därutöver ökar vi anslagen för lokala åtgärder mot radikalisering och värvning till terrorism med under anslag 1:15. Liberalerna vill kraftigt förstärka kränkningsersättningen till brottsoffer. Kränkningsersättningen är en del av brottsskadeersättningen och syftar till att ge brottsoffret ersättning vid vissa brott som innebär en särskilt allvarlig kränkning av offrets person, frihet eller frid. Exempel på sådana brott är misshandel, rån, olaga hot, hemfridsbrott, fridskränkningsbrott, överträdelse av kontaktförbud och de allra flesta fall av sexuella övergrepp. Liberalerna anser att kränkningsersättningen bör fördubblas jämfört med , något som t.ex. skulle möjliggöra att ersättningen vid våldtäkt blir i stället för dagens . För att möjliggöra fördubblad kränkningsersättning ökas anslag 1:11 med . Liberalerna vill återupprätta beredskapspolisen. Beredskapspolisen, som fanns , ska kunna fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. Skogsbranden i , flyktingkrisen och de tillfälliga gränskontrollerna är tre aktuella exempel på situationer när det hade varit av stort värde att kunna utnyttja beredskapspolisen som en extra resurs. Liberalerna vill skapa en modern beredskapspolis på 5 000 personer, som ska kunna kallas in i fler situationer än förut. Tjänstgöringen ska bygga på frivillighet och tidsbegränsade kontrakt för personer som har detta som ett åtagande vid sidan av sitt ordinarie arbete. Beredskapspolisen ska vara tillgänglig i hela landet och ska stå under befäl av polis när den kallas in i tjänst. Vårt konkreta budgetyrkande återfinns under utgiftsområde 6. Åklagarväsende, domstolar och kriminalvård behöver ökade resurser för att möta det ökande ärendeflöde som blir följden av Liberalernas utbyggnad av polisen. Vidare kan det förutses att det svenska rättsväsendet kommer att behöva hantera fler komplicerade ärenden med internationell anknytning. Liberalerna förstärker därför resurserna till med under anslag 1:3. Även domstolarna kommer att möta ett ökande ärendeinflöde i takt med att fler brott kan utredas och lagföras. Liberalerna förstärker resurserna till domstolsväsendet med under anslag 1:5. Detta anslag ökar successivt . Liberalerna anser att rekryteringen till uppdraget som nämndeman i första instans behöver breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk. I högre instans ska målen enbart avgöras av lagfarna domare. Den kostnadsbesparing som det innebär att successivt avveckla nämndemännen i hovrätt och kammarrätt ska användas till att förbättra den ekonomiska ersättningen till nämndemän i första instans. Kriminalvården har påtagliga kapacitetsbrister, som myndigheten behöver ges bättre förutsättningar att hjälpa den dömde att bryta med en kriminell livsstil. Det behövs mer resurser till behandlingsprogram för att hantera aggressionsmönster eller bryta med missbruk och bättre möjligheter att lära sig ett yrke eller läsa in grundskole- eller gymnasiekompetens i fängelset. Sammantaget ökar Liberalerna därför resurserna till Kriminalvården med under anslag 1:6. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneomräkningen justeras ned . För att värna polisverksamheten undantas dock och Säkerhetspolisen. På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:3, 1:4, 1:5, 1:6, 1:7 och 1:8. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Avvikelse från regeringen (L) 2018/19:1, /2018, egna beräkningar 2018:1398, egna beräkningar 2018:1398, egna beräkningar 2018:1398, egna beräkningar 2018:1398, egna beräkningar Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2016/17:1, egna beräkningar Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Lönesatsning för i snitt högre månadslön för poliser. Utbyggnad av med sikte på 25 000 poliser samt utbyggnad av antalet civilanställda. 2018/19:1, /2018, egna beräkningar Förstärkt kompetensutveckling och vidareutbildning för poliser. Riktad satsning för förstärkt samverkan mellan polis och kommuner. Ökade medel till forensisk analys vid NFC. Resursförstärkning till åklagarväsendet. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Resursförstärkning till domstolsväsendet. Justerad pris- och löneomräkning. Resursförstärkning till Kriminalvården. Justerad pris- och löneomräkning. Förstärkt kapacitet vid . Justerad pris- och löneomräkning. Ersättning för skador på grund av brott Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Åtgärder mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Ökat brottsförebyggande arbete i kommunerna. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Omprioritering av regional brottsförebyggande samordning till förmån för lokalt arbete. 2016/17:1, egna beräkningar Utgiftsområde 5: Internationell samverkan I en värld där människor inte får välja sin ledare, sina livsplaner eller sin partner har en särskilt viktig uppgift, att främja, stötta och uppmuntra demokratiska värderingar över hela världen. Det är framför allt demokratisering som driver på en ekonomisk, miljövänlig och feministisk utveckling. Liberalerna vill att i EU, FN och andra internationella organisationer ska vara en stabil röst för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Europeiska unionen utgörs av ett stort antal demokratier och bland dem återfinns också många av världens mest jämställda stater. Därför måste EU fortsatt vara den viktigaste utrikespolitiska arenan för . Vi måste fortsätta att uppmana ett öppet, frihandelsinriktat och effektivt och även en effektiv gemensam utrikespolitik. Det är viktigt att EU och fortsatt arbetar för att närområdet går i demokratisk riktning. Liberal utrikespolitik kan aldrig vara undantagslöst pacifistisk. Det gäller även ur ett feministiskt perspektiv, inte minst eftersom kvinnor oftast drabbas hårdast i konflikter. Friheten måste ibland försvaras med vapenmakt. Den avgående regeringen har varit djupt splittrad angående FN:s kärnvapendeklaration, vilket vi förmodar har lett till kompromissen att i stället storsatsa i studier om nedrustning. Vi menar att detta bör rymmas inom befintliga medel. Detta leder till en budgetförstärkning på under anslag 1:6 och under anslag 1:7. Det finns ett fortsatt behov av internationell kris- och konflikthanteringsförmåga. I arbetet för global fred och säkerhet har FN en särställning. Dessvärre är organisationen ineffektiv och drabbad av motsättningar mellan demokratier och diktaturer. Vi vill reformera FN för att göra organisationen mer handlingskraftig och trovärdig – inte minst när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Omvärlden måste ingripa när civilbefolkningar far illa i väpnade konflikter. Liberala demokratier ska alltid stå på rättvisans och frihetens sida i både ideologiska och geopolitiska konflikter. Trots att vi har ett väl utvecklat samarbete med försvarsalliansen och trots att har utgått från att det är med Nato vill samarbeta med i krig eller kriser, fortsätter regeringen att påstå att den militära alliansfriheten tjänar vårt land väl. I själva verket har det i fall alltid handlat om en allianslöshet. Vårt säkerhetspolitiska läge är därmed mycket farligt. Vi kommer definitivt att behöva agera ifall en konflikt utvecklar sig i . ser oss som en potentiell fiende och uppger att bedriver psykologisk krigföring mot . övar på väpnade angrepp mot och minst en bedömd ubåtskränkning har inträffat. saknar vi de säkerhetsgarantier från Nato som följer med ett medlemskap. Mot bakgrund av utvecklingen i det alltmer aggressiva måste ansöka om medlemskap i . Det krävs för att den ska kunna garantera sina medborgares säkerhet. Mot bakgrund av det vill Liberalerna tillföra anslag 1:1 10 miljoner för för att skyndsamt ta fram en färdplan för svenskt Natomedlemskap. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avvikelse från regeringen (L) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Avgifter till internationella organisationer Färdplan för Nato-medlemskap. Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Avvisning av ökade medel till forskning inom nedrustning och icke-spridning. Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Avvisning av ökade medel till förstärkning kärnverksamheten. Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Vi går en säkerhetspolitiskt mörk tid till mötes. Den upprustning som pågått i har befäst landet som en militärt överlägsen stormakt i . Skulle en konflikt uppstå kommer att drabbas, direkt eller indirekt. Den ryska militären har kränkt svenskt territorium till havs, i luften och på cybernätet. har genom aggression genomfört en olaglig annektering av territorium tillhörigt annat europeiskt land, och för just nu ett lågintensivt krig i . har situationen i blivit mycket farlig. Den kommunistiska regimen har utfört upprepade kärnvapentester och hotat att anfalla , och . Samtal till trots är relation med omvärlden fortsatt oförutsägbar. Det har pågått längre än . Den europeiska unionen är efter Brexit försvagad och den amerikanska administrationen är minst sagt oberäknelig. Efter valde att rusta ned och står därför illa förberett i en mycket osäker tid. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. måste regeringen ansöka om Natomedlemskap. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Vi gör bedömningen att regeringens avsatta medel under gångna mandatperiod har urholkat försvarets ekonomi och kan leda till en förmågeminskning ifall mer anslag ej tillförs. Liberalerna drar därför slutsatsen att mycket högre anslag behöver tillföras. Syftet är att försvarsanslagen ska uppgå till av BNP. Liberalerna har en tydlig färdplan för hur vi ska nå målet. –2021 tillför vi ytterligare till Försvarsmakten. Det innebär ett kraftigt, men välbehövligt, tillskott för den svenska försvarsförmågan. Det stod redan från början klart att de medel som anslogs av den rödgröna regeringen för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Denna bild har efter hand förstärkts. Försvarsmakten behöver enbart för att försvarsförmågan inte ska minska. Det var ett steg i rätt riktning att regeringen tillsammans med och tillförde ytterligare medel, men det är fortfarande inte nog för att täcka de stora luckor i finansieringen som fanns redan när den första överenskommelsen träffades. Redan då var haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi ett faktum. Detta berodde bland annat på att beställningen av nya Gripen 39 E inte valutasäkrats och att de strukturella underskotten i Försvarsmakten vida översteg tillskotten. har priset på anskaffningen av nästa generations ubåt (NGU), utan godkännande, gjorts beroende av att export sker. Det framstår som osannolikt. Om ingen köpare hittas innebär det en stor fördyrning för som då måste bära hela utvecklingskostnaden på egen hand. har beställning av luftvärnssystemet genomförts av regeringen trots att dess egen materielutredning rådde den att avvakta. Det är uppenbart att det har köpts långt mer materiel än vad som funnits anslagna medel till. I budgetpropositionen framgår det att inköpen av materiel har drabbat basplattan och minskade anslag till förbandsverksamheten. Mot bakgrund av det vill Liberalerna stärka basplattan väsentligt och tillför således anslag 1:1 2 766 miljoner kronor . Denna anslagshöjning ökar drastiskt . För hela perioden –2021 anvisas i generell förstärkning av förvarsverksamhet och beredskap. Numerären i de svenska insatsförbanden är för liten. Mer än hälften av landets yta består av skogsområden. Infanteri är i betäckt terräng det mest användbara truppslaget. Med stor spridning, lättrörlighet och preciserad eldkraft är infanteriet avgörande för förmågan att försvara hela landet. Truppslaget är grunden för all stridsteknik, taktik och strategi. Därför behöver vi en tionde bataljon, bestående av pliktutbildad personal, vars uppdrag är att kunna agera lättmanövrerat i den svenska terrängen för att sinka fiendens framfart. Liberalerna kommer att reservera budgetmedel för detta utöver den generella förstärkning som redovisas ovan. Hur mycket pengar Försvarsmakten än tillförs kan inte mäta sig med en militär stormakt. Därför är det viktigt att det internationella samarbetet stärks och utvecklas. samlades tusentals soldater från hela världen för att tillsammans öva på hur kan freda sig vid ett eventuellt angrepp. Det är helt nödvändigt både att öva på simulerade anfall men också att bygga vänskapsbroar med nationer som vi ser som våra vapenallierade. Det är mot den bakgrunden som vi avser att genomföra ytterligare en storskalig internationell försvarsövning . Liberalerna kommer att reservera budgetmedel för detta utöver den generella förstärkning som redovisas ovan. Om , inom ramen för det så kallade värdlandsavtalet, behöver stöd från t.ex. blir det mest sannolikt våra hemvärnsförband som skyddar införselhamnar och anordnar mottagande. Utbytet mellan nationalgardena i olika delstater och andra länder innebär goda möjligheter till samträning och ökad interoperabilitet. De flesta partnerländer och medlemmar av Nato deltar i detta utbytesprogram.