mot · H5024082 · 2018-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ratificera tilläggsprotokollet till om inrättandet av en internationell klagomekanism och tillkännager detta för regeringen. I regeringens proposition 2017/18:186 föreslås att ska inkorporeras i svensk lag. Detta innebär att konventionen ges ställning som svensk lag och att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till . har motionerat om en sådan inkorporering och välkomnar därför regeringens förslag. Barns rättigheter i samhället måste stärkas. antogs FN:s konvention om barnets rättigheter, men trots att ratificerade konventionen 1990 finns det fortfarande stora brister i både lagstiftning och praxis. Det har länge funnits en majoritet i riksdag för att inkorporera i svensk lagstiftning, och det är positivt att det nu äntligen görs. Inkorporeringen av kommer att innebära att barns rättigheter och ställning stärks generellt och särskilt inom rättsväsendet. kommer automatiskt att bli direkt tillämplig hos svenska domstolar och myndigheter. En lagstiftning skulle tydligt visa att barn har rättigheter som myndigheter är skyldiga att ta på allvar. erbjuder inte bara skydd utan möjliggör även barns aktiva deltagande. Barns rätt att komma till tals kommer därför att stärkas med konventionen som lag. I finns det flera fall där barn inte har fått komma till tals i vårdnadstvister, i utredningar inom eller i asylprocessen. När ratificerade gjordes bedömningen att det inte fanns något behov av lagändringar för att uppfylla konventionens krav. Beslut togs om att i stället anpassa lagstiftningen successivt. blev granskat av som har till uppgift att kontrollera hur staterna förverkligar sina åtaganden enligt . Kommittén rekommenderade då att göra konventionen till svensk lag. De ansåg också att skulle ändra ordningen så att alltid gavs företräde vid en lagkonflikt mellan svensk lag och konventionen. Enligt dagens system är det svensk lag som gäller vid en sådan konflikt. betonar att – och framför allt de fyra grundläggande principerna som handlar om skydd mot diskriminering, barnets bästa, rätt till utveckling samt respekt för barnets åsikter – klart och tydligt ska återspeglas i nationella lagar och nationell praxis, att rättigheterna ska kunna åberopas i domstol och att bestämmelserna ska tillämpas av myndigheterna. När nu förslaget kommer och inkorporeras i svensk lagstiftning är det av yttersta vikt att det kombineras med utbildning av dem som fattar beslut som på något sätt rör ett barn, t.ex. socialarbetare, jurister och skol- och sjukvårdspersonal. För att omsätta innehåll till praktisk handling krävs att varje verksamhet som berör barn utvecklar metoder och program för att bedöma vad som är barnets bästa. Ge barn individuell klagorätt En brist med har varit att den saknat individuell klagorätt. har ett tilläggsprotokoll till förhandlats fram som innehåller individuell klagorätt. är tilläggsprotokollet öppet för staterna att underteckna. hade 20 länder undertecknat protokollet, dock inte . I en artikel på skriver () att barn i utsatta situationer nekas att komma till tals för att få sin sak prövad och få upprättelse. En av slutsatserna som BO drar är därför att även ska underteckna det nya tilläggsprotokollet eftersom det ger dessa barn en möjlighet till upprättelse när det nationella rättssystemet har misslyckats med att tillvarata deras rättigheter. instämmer och menar att det inte finns anledning att avstå från att ratificera också tilläggsprotokollet. Våra grannländer och har redan tagit steget, och borde följa efter. I femte periodiska rapport till för barnens rättigheter om genomförande –2012, som överlämnades till FN , framgår tydligt att regeringen inte har för avsikt att vare sig underteckna eller ratificera tilläggsprotokollet. Regeringen har bl.a. invändningar mot skrivningar som handlar om frivillig finansiering av vissa delar av verksamheten. Flera av de grundläggande om skydd för de mänskliga rättigheterna, t.ex. om medborgerliga och civila rättigheter och mot tortyr har tilläggsprotokoll som ger enskilda individer klagorätt till en övervakningskommitté om de anser sina rättigheter enligt konventionen kränkta. Ett stort antal länder har godtagit den individuella klagorätten, som har mycket stor betydelse för att ge rättigheterna tänder och bidra till att en konvention får genomslag i verkligheten. bör ratificera tilläggsprotokollet till om inrättandet av en internationell klagomekanism. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)