ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602146 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som ägare ska verka för att delas upp i två delar, it-infrastruktur respektive telekomverksamhet, där regeringen ges ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten, och detta tillkännager för regeringen. förvärvade , där bland annat TV4 och C ingår. har varit starkt kritiska till detta uppköp ända sedan affären blev känd. Det är problematiskt att staten indirekt, via dominerande innehav i , blir ägare av annan marksänd tv, där man sedan tidigt indirekt även har kontrollen över public service, även om politisk styrning av kanalerna inte planeras. Resultatet av denna affär är att staten riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. En sådan stark statlig dominans som blir följden av denna affär är inget som brukar förknippas med västerländska demokratier. Vi anser att det i skall finnas fria och oberoende media, vilket upprätthålles genom flera privata aktörer och en sund konkurrens mellan dem. Vår uppfattning är att telekomverksamhet inte är en kärnverksamhet som staten bör syssla med. har valt en inriktning som inte ligger i linje med statens intressen och där vår ingång är att bolaget bör delas upp utifrån it-infrastruktur respektive telekomverksamhet. Det är inte uppdrag att bedöma rent affärsmässiga handlingar och vi har full respekt för att anser att förvärvet av är en god affär och rätt strategi för bolaget. Det är dock uppdrag att ta ansvar för att demokrati och en sund konkurrens råder i . Vi ser ingen anledning till att vänta ut konkurrensprövningen hos utan anser att regeringen bör verka för en uppdelning av , där it-infrastruktur och telekomverksamhet skiljs åt samt där regeringen ges ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten.
mot · H602148 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bildande av buffertzoner runt naturreservat och tillkännager detta för regeringen. har beslutat att bruka skog runt på ett alternativt sätt och där tillämpa en s.k. anpassad avverkning. Detta får enligt vår mening betraktas som att bolaget inrättar en buffertzon runt . Allt började med att tyska turister klagade på ett kalhygge från gränsen till . Det ledde till att turistföretagen vädjade till att förändra sitt skogsbruk för att få fler nöjda turister. beslutade därför att avsätta skog norr om och söder om den till buffertskog med anpassad avverkning och där större hänsyn ska tas till naturvärden. Det blir en form av hyggesfritt skogsbruk med gallring, plockhuggning och timmerställningar. Enligt räknar man med att förlora av intäkterna för skogen på att skapa dessa buffertskogar. Vi menar att skogsägare riskerar att drabbas på många håll om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. kanske man har buffertskogar runt samhällen, vilket ger upphov till frågor om hur enskilda skogsägare kommer att påverkas . Risken är nu att även enskilda skogsbrukare i närheten av , men även andra naturreservat, kan tvingas att förändra sitt skogsbruk. Att inkräkta på rätten att bruka skogen för att marker runt nationalparker skall se attraktiva ut är ett ingrepp på äganderätten. Nationalparker inrättade för att skydda såväl mark som djurliv, men övrig mark skall efter bästa förmåga brukas. Vi i anser att bör ompröva sitt beslut att skapa buffertzoner runt samt att inte ytterligare skapar nya så kallade buffertzoner runt andra naturreservat.
mot · H602151 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt ägande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens mål om av vardera kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. Många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare där bolagen generellt verkar på en konkurrensutsatt marknad. är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande. I vissa fall förvaltar statliga bolag nationens naturresurser så att det statliga ägandet garanterar att dessa kommer medborgare till del. ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras där man inte kan motivera det statliga ägandets nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som till exempel kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. I styrningen av de statliga bolagen har regeringen formulerat hållbarhetsmål om att det i varje styrelse ska finnas av vardera kön. Vi ställer oss kritiska till alla former av sådan kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att all praxis av detta slag inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan, förstärker sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Mot bakgrund av ovanstående är det vår mening att regeringens mål om av vardera kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål tas bort.
mot · H602152 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka tiden för tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett program för starta-eget-bidrag till yrkesverksamma och tillkännager detta för regeringen. behöver fler företag om vi ska klara framtidens utmaningar och förutom företagsklimatet i största allmänhet kan initiativ från staten göra riktade insatser för denna måluppfyllelse. I finns möjligheten att få stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta-eget-bidrag, genom program som hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i dessa program krävs dock att man är arbetslös och passar in i något av ett antal förutbestämda kriterier. Det är relevant att framhålla att denna arbetsmarknadspolitiska åtgärd överlag är framgångsrik och att siffrorna ser bra ut gällande att deltagarna hittar en fast försörjning efter programmet. Vi menar dock att de som har störst förutsättningar att starta och driva framtidens innovativa och högteknologiska företag förmodligen inte återfinns i kategorin arbetssökande, utan i de allra flesta fall bygger upp sina företag genom andra vägar. Har man ett fast arbete och bär på en företagsidé kan dock steget vara stort att lämna en trygg anställning för att försöka driva ett eget företag, varpå samhället riskerar gå miste om vad som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. finns en lag om rätt till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet under vissa fastställda kriterier, t.ex. att verksamheten inte får konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Detta är givetvis bra men kan dock ske , vilket bör förlängas . Vidare menar vi att regeringen ska ta initiativ till att starta upp ett program för starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. Ersättningen ska motsvara den som råder för arbetslöshetsersättning men utan nedtrappning i ersättningsnivå utöver maxtiden. Starta-eget-bidraget ska i övrigt omgärdas av likvärdiga krav som ställs av Arbetsförmedlingen. För att få ingå i programmet ska höga krav ställas, där affärsidén t.ex. kretsar kring en ny innovation och att potential bedöms finnas för tillväxt. Man kan också resonera kring om ersättningen ska vara ett rent bidrag eller om det ska omvandlas till ett förmånligt lån om företaget överlever och får upp sin omsättning över en viss gräns. Detta givetvis för att minska konkurrenssnedvridning. Det är inte heller säkert att detta, likt det traditionella starta-eget-bidraget, bör bedrivas i Arbetsförmedlingens regi. Ska man ha fram företagsidéerna med högst potential är det mer rimligt att programmet hanteras centralt, t.ex. inom .
mot · H602153 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över statens finansiella mål för som bör sänkas och tillkännager detta för regeringen. är ett aktiebolag, ägt av svenska staten, med uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Bolagets finansiella mål reviderades på årsstämman 2014, vilket resulterade i ett krav på en avkastning på operativt kapital om i genomsnitt, en nettoskuldsättningsgrad på 0,5–och en utdelning som ska uppgå till 30–långsiktigt. Det råder stor samsyn kring strävan att öka andelen tågresor, vilket anses vara av stor vikt i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Avgörande för att resenären ska välja tåg är att man kan räkna med punktliga tåg som upplevs som fräscha, moderna och attraktiva. Det ska vara lätt att köpa biljetter och servicen ska vara god under resan. Tågstandarden ska vara hög med olika komfortnivåer att välja på. Detta kräver god och regelbunden service, städning och uppgradering samt emellanåt införskaffande av nya fordon. Persontågstrafiken bör dessutom vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. borde då vara den aktör som bedriver trafik även där andra aktörer inte ser någon lönsamhet. Det finns av allt att döma ett brett stöd hos svenska folket att ha ett statligt ägt bolag som bedriver persontrafik då den utgör en viktig del av infrastrukturen i . Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning då den inte anses lönsam. Det kan även nämnas att inte bedrev någon trafik på , då det var en omöjlig affär för bolaget att kunna konkurrera med de av skattemedel subventionerade . SJ ägs av den svenska staten och har ett uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Vi menar att de problem med tågtrafiken som redovisats ovan hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats för SJ. Trots att dessa mål reviderades 2010 ser vi fortfarande samma problematik. Vi anser därför att ska tillkännage för regeringen att avkastningskravet bör sänkas ytterligare för att bolaget ska kunna komma till rätta med den ovan nämnda problematiken.
mot · H602154 · 2018-10-23 00:00:00 — Serverhallar – en ny basnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en nationell strategi för etableringar av datacenter i och tillkännager detta för regeringen. Det ständigt ökande behovet av datalagring kommer kräva alltmer kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. Runtom i världen kommer många nya datacenter, centraler för lagring av digital information, att behöva etableras. Vad gäller etablering av denna typ av verksamhet har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar. Kallt klimat, god tillgång på utbildad personal, en bra IT-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en stabil kraftförsörjning gör att vi står oss väl i en internationell konkurrens. Utöver att har likvärdiga konkurrensförutsättningar av ekonomisk karaktär är det av vikt att med ett samlat grepp jobba med de konkurrensfördelar som finns här. En nationell strategi för etablering av datacenter i och som kanaliserar dessa fördelar vore angeläget för att utöka möjligheterna till att nyetableringarna sker här, vilket även vore en viktig del för att kunna förädla det överskott av elenergi som finns istället för en olönsam export av elenergi.
mot · H602161 · 2018-10-23 00:00:00 — Hårdare reglering av handel med metallskrot ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett kontantförbud vid hantering av handel med metallskrot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot och tillkännager detta för regeringen. De omfattande stölderna av framför allt koppar utgör ett stort samhällsekonomiskt problem, som drabbar allt från småföretag till kyrkor och järnvägar. Även om stölderna främst utmed järnvägar sjunkit något som en konsekvens av ett kostsamt och målmedvetet arbete från sida fortsätter de alltjämt vid landets kyrkor och småföretag. Från håll uppger man att man ser med oro på stölderna av framför allt koppar, medan man från sida räknar med att de investeringar man gjort i DNA-märkning och instängsling skall innebära att järnvägarna framgent inte drabbas i samma utsträckning som . Stölder av exempelvis koppar leder inte bara till ekonomiska kostnader, utan även till att kulturarv utarmas och att kyrkogårdar skändas och att säkerheten för tågen hotas då t.ex. signal- och jordkablar klipps av, vilket förutom att pendlare blir försenade skadar den inhemska industrin till följd av bl.a. sena leveranser. Detta kan orsaka enorma kostnader för samhället och det är egalt om stölderna utförs av lokala småtjuvar eller genom organiserad brottslighet. vill i alla led motverka oseriös handel med metall och i detta sammanhang anser vi att spårbarhet är viktigt. Det bör vara möjligt att se vilka metaller som har lämnats in, kostnaden för dessa och vem som lämnade in dem. Vi anser att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag om ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen samt att återinföra tillståndskravet för handel med skrot.
mot · H602162 · 2018-10-23 00:00:00 — Export av svenskt snus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus och tillkännager detta för regeringen. till befolkningsmängd är antalet tobaksrelaterade dödsfall i lägst i . Det är välbelagt att detta beror på att svenskar snusar mer och röker mindre. Det är positivt att få dör här, men vi bör även verka för att mängden dödsfall sjunker inom överlag. Ett steg i den riktningen är att erbjuda substitut till rökning. EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vi menar att det är särskilt angeläget att denna princip värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som , när det dessutom gäller en produkt av viss nationell särart, som straffas ut från den fria inre marknaden. Det finns inte några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl, tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vetenskapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader. Enligt beräkningar som gjorts av på uppdrag av uppgår de historiska ekonomiska konsekvenserna av snusexportförbudet till i förlorade exportintäkter, eller totalt . Ett slopat förbud skulle enligt rapporten kunna lyfta livsmedelsexport till EU . En fördubbling av snusproduktionen i skulle innebära en ökad sysselsättning och en fördubbling av skatteintäkterna, vilket handlar om runt tusen arbetstillfällen och i skatteintäkter, enligt Handelns utredningsinstituts beräkningar. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att det bör vara uppfattning och mål att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. bör därför tillkännage för regeringen att EU:s förbud mot handel med svenskt snus är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Därför är det angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långtgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater, samt uppmana regeringen att verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus.
mot · H602163 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier samt andra viktiga teknologiområden och tillkännager detta för regeringen. Den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit tidigare i mänsklighetens historia. Det som skiljer vår tids teknologiska utveckling från tidigare är att den är exponentiell, vilket innebär att en teknologis utvecklingstakt går från 1 till 2, 2 till 4, 4 till 8 och så vidare. På endast sju dubbleringar har teknologier med en sådan utvecklingskurva ökat med över 100 gånger i kraftfullhet. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som följer en sådan utvecklingskurva och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade faller de under en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som omdanande eller exponentiella är bioinformatik, datateknologi, nätverk och sensorer, artificiell intelligens, robotteknologi, digital tillverkning, medicin, nanomaterial och nanoteknologi. Vissa anser att dessa områden besitter en potential att tillgodose människors behov av hälsosam mat, rent vatten, energi, medicin, sjukvård och utbildning. Ytterligare en aspekt av dessa teknologier är att de har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg sker inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Det här innebär att det är meningsfullt och relevant att förhålla sig till dessa teknologier som helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. För att ska kunna ligga i framkant inom dessa områden anser vi att det bör inrättas ett nationellt råd med sakkunniga experter som ett forum vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden.
mot · H602168 · 2018-10-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till en ny strategi om hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier och tillkännager detta för regeringen. Den förra alliansregeringen beslutade att en särskild utredare skulle analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet. Den rödgröna regeringen arbetade sedermera vidare med frågan och presenterades en SOU som föreslog en punktskatt på vissa konsumentvaror. En lång rad remissinstanser avstyrkte förslaget och menade att det skulle bli kostsamt samt innebära en ökad administrativ börda för såväl företag som myndigheter. infördes en skatt på elektronikprodukter under namnet kemikalieskatt. Skatten baseras på vikt utifrån så kallade KN-nummer och tar liten eller ingen hänsyn till de faktiska omständigheter som skulle kunna leda fram till en exponering av kemikalier. är vidare ett alldeles för litet land för att på egen hand påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier för t.ex. brandsäkerhet. Skatten ger heller inte incitament att använda bättre alternativ. Den faktiska målbilden, att minska exponeringen av vissa kemikalier, blir i bästa fall marginell. I stället innebär kemikalieskatten en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringsliv, försämrad konkurrenskraft för svenska handels- och industriföretag samt starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för ökad internethandel där man helt sonika – helt i enlighet med lagen – kringgår skatten. När kemikalieskatten infördes var ensamt parti om att avstyrka införandet. Vi påtalade då i en motion till att ”Lagstiftningen innebär att går miste om arbetstillfällen, arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket enligt allt sunt förnuft kommer göra fattigare. Regeringen tror sig kunna få in ca 2 mdkr på denna skatt, men det måste ses som en mycket kortsiktig vinst med tanke på de mycket starka incitamenten att kringgå skatten genom att flytta ut verksamhet från .” Med nästan kirurgisk precision har detta inträffat. Införandet av skatten har enligt en rapport från lett till högre priser i relativt i andra länder. pekar på att skattens effekter på utlandshandeln ser ut att ha underskattats av regeringen, som räknade med att skatten skulle ge statskassan . Skatten har dock dragit in en miljard mindre enligt , som den leder till lägre marginaler för svenska företag och förlorade arbetstillfällen i branschen. menar att denna skatt aldrig borde ha instiftats och att regeringen bör göra ett omtag i frågan. Detta innan vi skadar svenskt näringsliv på ett sådant sätt att det blir svårt att återställa. Regeringen bör istället återkomma med en ny strategi hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. Generellt är detta frågeställningar som bör hanteras i samarbete med andra länder.
mot · H60217 · 2018-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:286 Stärkt skydd för valhemligheten avslår propositionen i den del som avser tillhandahållande av valsedlar på en avskärmad plats. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. anser förvisso att det är en god sak att diskussionen och ansatserna till att göra de svenska valen säkrare och bättre är levande, men har i nu aktuellt fall invändningar mot tillvägagångssättet. Regeringen föreslår nämligen att det ska införas en ordning där en avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut ska ordnas i anslutning till ett röstmottagningsställe. Detta i motsats till nuvarande ordning där röstsedlarna ligger framme på röstmottagningsstället. motsätter sig detta då vi menar att det blir lättare att sabotera de allmänna valen genom att gömma eller tillgripa ett partis valsedlar om detta kan göras utan insyn av allmänheten. Även om nuvarande ordning inte är perfekt med avseende på t.ex. skydd för valhemligheten, eller ökat uttag av resurser i form av att väljare plockar på sig valsedlar för andra partier än de avsett att rösta på, menar vi att nyttan med att undvika eventuellt sabotage väger tyngre än de eventuella fördelar som står att vinna på att ställa röstsedlarna på en avskärmad plats. Det går visserligen att anföra att detta ger ett ökat incitament för röstmottagarna att regelbundet kontrollera att valsedlarna är orörda men detta riskerar i stället att öka köbildningen och vi menar att det heller inte går att bortse från risken med att en röstmottagare väljer att blunda för att det saknas röstsedlar från ett visst parti eller en viss partigrupp. Det går heller inte att bortse från risken att enskilda väljare, genom att för röstmottagarna meddela att det saknas röstsedlar från ett visst parti eller en viss partigrupp, tvingas röja valhemligheten för röstmottagarna. bör därför avslå propositionen i den del den avser tillhandahållande av valsedlar på en avskärmad plats. vill i stället utreda införandet av ett system med gemensamma valsedlar. Ett sådant system skulle åtgärda samtliga problem som nämns i propositionen som det helt skulle ta bort möjligheten till valfusk i form av stulna valsedlar, eller där valsedlar placeras över andra. Vidare föreslår en rad åtgärder för att göra valsystemet säkrare och mer motståndskraftigt mot fusk. Detta är något vi kommer att utveckla vidare i en särskild kommittémotion.