mot · H6022859 · 2018-11-30 00:00:00 — Utrikes, omvärld och utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och om att ska söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av fortsatt sanktionspolitik gentemot , att Magnitskijsanktioner bör införas i EU och att förutsättningarna för att införa Magnitskijsanktioner i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen, där alla länder har rätt att göra sina säkerhetspolitiska val utan hot om våld, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska vara rustat för att möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och stärka arbetet med mänskliga rättigheter med om mänskliga rättigheter som en och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det måste finnas en förutsägbar process som utgår från att domstol ska pröva folkmordsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att det internationella normsystemet mot dödsstraff upprätthålls och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska stå upp för att demokrati och rättsstatens principer ska gälla alla i EU:s länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biståndet ska utgöra av BNI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biståndet ska prioritera de allra fattigaste länderna, stöd till svikande stater samt postkonfliktstater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att prioriteringar i biståndet ska göras på området miljö och klimat, utbildning och jämställdhet, demokrati och yttrandefrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stödet till civilsamhällesorganisationer och institutioner som arbetar med bl.a. hbtq och SRHR samt stöd till entreprenörskap och skatte- och intäktsreformsarbete ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt internationellt ansvarstagande genom svenskt deltagande i internationella militära och civila insatser för att bidra till fred, långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN med kraft ska intensifiera arbetet med att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt se till att förövarna ställs till svars, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av en FN-reform så att FN kan agera handlingskraftigt för global fred, säkerhet och utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta och förstärka det globala kärnvapennedrustningsarbetet med utgångspunkt i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att exempelvis genom en parlamentarisk översyn ta fram förslag till Politik för global utveckling i en ny tid som överensstämmer med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska värna goda relationer med efter utträdet ur EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka och avveckla gränshinder inom och att i samarbete med övriga nordiska länder aktivt bör verka för att nya gränshinder inte tillkommer, så att den fria rörligheten inom kan upprätthållas, och detta tillkännager för regeringen. vill bygga säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är i , inom EU och med Nato. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. Vi vill att ska gå med i Nato, både för att stärka vårt eget försvar och för att bidra till säkerheten i vårt närområde. Vi bestämmer själva när och hur vi söker medlemskap men vi eftersträvar nära samarbete med , med målet att båda länder ska bli medlemmar . Vi eftersträvar även en bred politisk samsyn. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från rysk aggressivitet gentemot sina grannar. Det är viktigt att vi tydligt står upp för de liberala värden som format den europeiska säkerhetsordningen allt sedan slutet av . I en liberal världsordning har alla länder rätt att välja vilken väg de vill ta utan hot om våld. har med propaganda, korruption, hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt närmande till EU. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Vi har sett och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl , och som östra . Detta är helt oacceptabelt. ockupation måste upphöra. Den europeiska säkerhetsordningen där varje land bestämmer över sina egna vägval utan hot och våld från andra länder måste återupprättas. genomförde med största sannolikhet en nervgasattack mot en tidigare rysk dubbelagent och dennes dotter i staden , . Giftet som också skadade en polisman och utsatte många britter för fara, var av en typ som framställdes i . En oskyldig kvinna dog senare när hon plockade upp en flaska som innehöll nervgasen. Sanktionspolitiken mot måste fortgå. Magnitskijsanktioner har införts i några andra länder och har visat sig vara effektiva eftersom de riktar sig specifikt mot de personer som ansvarar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter och som kan använda sig av de pengarna i andra länder. Personliga sanktioner är effektiva och rättvisa. Vi vill att EU-länderna agerar gemensamt för att införa Magnitskijsanktioner i EU och att utreder möjligheterna att göra det här i samverkan med andra länder. vill att EU ska vara rustat för att kunna möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför, även om det skulle innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . ska driva på för att medlemsstaterna genomför EU-samarbetet i frågor där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör bland annat EU:s inre marknad, arbetet mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten, terrorism, försvar och cyberhot, migrationsfrågan och arbetet för en bättre och mer effektiv miljö- och klimatpolitik. 2019 blir ett händelserikt år för EU, med både brexit och val till . Det finns tyvärr en risk att kommer lämna EU utan avtal, en s.k. hård brexit. För är det viktigt att EU och ska ha ett fortsatt bra samarbete med även när de har lämnat EU . Att ett avtal mellan och sluts är mycket viktigt, inte minst för alla de européer som bor i och för de britter som bor i . Ett nära samarbete med efter utträdet är också viktigt för handel och välstånd, säkerhet och den transatlantiska länken. Valet till parlamentet blir ett värderingsval, där liberala krafter ställs mot allt mer nationalistiska krafter. EU måste stå upp för de liberala värden som unionen grundas på, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstat och öppenhet. 2018 är det den universella deklarationen om mänskliga rättigheter antogs. Även i ett med erfarenhet av två världskrig och hemska brott mot mänskligheten ser vi tyvärr en oroande tillbakagång och inskränkning vad gäller mänskliga rättigheter och de universella fri- och rättigheterna. I länder såsom och går utvecklingen minst sagt i fel riktning, likaså och . talar om att återigen införa dödsstraffet och därmed genom eget val lämna . I utdöms och verkställs alltjämt dödsstraff vilket exkluderar dem från . Att återinföra dödsstraffet är ett aktivt val i fel riktning. Det är viktigt att synen på dödsstraffet inte mjukas upp genom att andra länder sviktar i synen på dödsstraffet. Vi kan inte acceptera att dödsstraffet återinförs, inte i eller någon annanstans. Det är viktigt att arbeta inom EU och med likasinnade för att utveckla och värna dessa människors fri- och rättigheter. EU ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Inom unionen ska medlemsländerna inte tillåtas bryta mot grundläggande principer om rättsstaten och pressfrihet utan att drabbas av effektiva och kännbara sanktioner. Det handlar om legitimitet och trovärdighet för EU. Rättsstatens principer och mänskliga rättigheter ska inte kunna lagstiftas bort av populistiska regeringar. Vi är alla förlorare på att Mänskliga rättigheter utmanas, internationella åtaganden ifrågasätts och omtolkas av politiska skäl. Allt fler auktoritära stater och politiska krafter hotar på nytt de landvinningar som uppnåtts. Inte minst gäller det demokratiska fri- och rättigheter samt olika minoriteters mänskliga rättigheter. är mänskliga rättigheter globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. För att brott mot mänskligheten och folkmord inte ska politiseras eller förminskas av politiska skäl är det viktigt att det finns förutsägbara processer som utgår från att domstol ska pröva dessa brott. Politiken ska säkra lagstiftning och processer, domstol ska döma. politik utgår från alla människors frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje person och begränsar staters makt över individen. Vi tar vår utgångspunkt i den enskilda människan, snarare än i systemen, när vi utarbetar vår politik. Därför är främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna en kärnuppgift för oss och något som ska genomsyra all vår politik. De mänskliga rättigheterna omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna, dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tillsammans utgör de en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin fulla potential. Mänskliga rättigheter är globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. anser att det är av yttersta vikt att fokusera på centrala utmaningar inom mänskliga rättigheter – politiska, religiösa och opinionsfriheter, den demokratiska kulturen, minoriteters rättigheter och oberoende rättssystem. I detta arbete utgör om mänskliga rättigheter en i . Vi vill stärka det arbetet. Det internationella normsättande arbetet är viktigt och det behöver finnas tydliga och trovärdiga uppföljningsmekanismer och transparens för att bygga tilltro i de internationella institutioner som etablerats, ytterst för mänskliga rättigheter på vår kontinent. står upp för enprocentsmålet i biståndet. Vår biståndspolitik ska ta sig an de stora globala utmaningarna med lokala och gröna lösningar. Det är de lokala aktörernas kraft som kan påverka ett framtida samhällsbygge. vill att biståndet används strategiskt, prioriterar de fattigaste länderna och eftersträvar god samhällsstyrning med särskilt stöd till sviktande stater och postkonfliktstater. vill att utvecklingsbiståndet ska komma på plats tidigt för att inte redan uppnådda utvecklingsframsteg ska gå förlorade. Dessutom vill vi se ökade satsningar på klimat och miljö. Den gröna utvecklingen är en given och central komponent för att kunna garantera hållbarhet och att målen i Agenda uppnås. 1,5 miljarder människor lever i återkommande konfliktsituationer och osäkerhet. Kriser och konflikter utgör de största hindren för fattigdomsbekämpning och utveckling. Dagens konflikter är sällan engångshändelser utan komplexa skeenden med återkommande cykler av upprepat våld. Det måste alltid finnas katastrofbistånd som kan hantera akuta katastrofer såsom svält, sjukdomar och naturkatastrofer men långsiktigt är god utveckling en bra försäkring mot instabilitet och konflikt. Utvecklingsbiståndet behöver därför komma in tidigt efter en konflikt, annars kan viktiga utvecklingsframsteg gå förlorade. För är satsningar på utbildning för flickor och pojkar centralt för ett hållbart, jämställt och inkluderande samhällsbygge. Utbildning ger också positiva effekter på viktiga utvecklingsområden såsom hälsa, sanitet och vattenfrågor. Det är en förutsättning för demokratisk uppbyggnad och förebyggande av kriser som också bidrar till större egenmakt och ökad individuell frihet. En annan prioritering är jämställdhet. I många länder är kvinnans rätt att bestämma över sin egen kropp kraftigt beskuren vilket bland annat leder till hög barna- och mödradödlighet och enormt lidande. Det finns även ett starkt orsakssamband mellan ojämställdhet och konflikter – ju mindre jämställt ett samhälle är, desto större risk för konflikt. Vi ser det som självklart att kvinnor ska ha möjlighet till egenförsörjning, bland annat genom att kunna driva företag. är lagar som stärker kvinnors rätt att äga, ärva och få tillgång till land en grund för kvinnors ekonomiska utveckling. Det handelsrelaterade biståndet är en förutsättning för ländernas återuppbyggnad. Det bygger upp ländernas egen kapacitet och avvecklar långsiktigt behovet av bistånd. Handel leder till ett gott investeringsklimat i utvecklingsländer och i givarländer, och är således fördelaktigt för båda parter. Entreprenörskap är också viktigt att utveckla förutsättningar för. Lokalt ägandeskap, lokalt och enskilt ägande och deltagande i samhällslivet samt mänskliga rättigheter är alla avgörande faktorer för att åstadkomma förändring och utveckling. Men det förutsätter också fungerande institutioner som till exempel ett rättsväsende, en fungerande offentlig sektor, ett aktivt civilsamhälle både på lokal och nationell nivå och en fungerande marknadsekonomi. För det krävs också välfungerande flerpartisystem och välfungerande demokratiska partier. vill se ökat stöd till civilsamhällesorganisationer och institutioner som arbetar med bland annat homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och queerpersoners rättigheter (hbtq) samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), såväl som stöd till skatte- och intäktsreformsarbete. bistånd till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är generöst och utgör ett svenskt mervärde. gör här skillnad. anser att det är viktigt att flera länder tar ett större ansvar, särskilt mot bakgrund av minskande anslag till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter från till exempel . För är det särskilt angeläget att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och till ett hållbart nyttjande av naturresurser. Många av världens fattiga bor på landsbygden, där de flesta är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Vi ser ett modernare och effektivare lantbruk, tillgång till rent vatten och förnybar energi som viktiga delar i arbetet för att utrota hunger, nå ökad jämställdhet och mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga, både på människor och djur. För att skydda de känsliga områdena kring anser att reservat behöver etableras för att skydda området från exploatering av olje-, gas- och mineralutvinning, havsfiske och för att skydda invånarna. Men för att bygga långsiktigt hållbara lösningar krävs också ett långsiktigt stöd till uppbyggandet av legitima nationella institutioner, rättstatsuppbyggnad och legitima processer med fokus på arbetsskapande och tillgång till rättsstatens institutioner. Därför behövs också stöd till statsbyggnad och offentliga institutioner. Det ger den politiska stabilitet, demokrati och säkerhet som är nödvändig för att konflikter ska kunna undvikas. För kan inte den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde vara en ursäkt för att ska backa från internationella militära och civila insatser. Inte heller får utvecklingen av vårt eget territoriella försvar leda till att vi isolerar oss och ensidigt riktar oss inåt. Tvärtom, den oroliga omvärlden gör att vi måste vara beredda att ta ett internationellt ansvar. vill att de militära insatser som deltar i som princip är FN-mandaterade, även om det kan finnas situationer då detta inte är nödvändigt, exempelvis om ett obstruerande veto hindrar ett agerande i vårt närområde. Insatsens ledning spelar mindre roll. Det viktigaste är att kunna göra skillnad och bidra till fred och säkerhet. Vi är beredda att delta i insatser under FN-, EU- eller Natoflagg. En viktig utgångspunkt måste alltid vara att bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. ska bidra till och söka synergier mellan olika typer av stöd till konflikt- och postkonfliktländer. vill också att tar en aktiv roll i arbetet för att effektivisera FN:s fredsfrämjande verksamhet. Det inkluderar en mer transparent planeringsprocess och en bättre löpande dialog mellan de tre huvudaktörerna: säkerhetsrådet, sekretariatet och de truppbidragsgivande länderna. vill att FN med kraft ska intensifiera arbetet att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt se till att förövarna ställs till svars. Dessutom behöver FN tillhandahålla hjälp och stöd till de som utsatts för övergrepp. När ofredande eller övergrepp upptäcks är det viktigt att de riktlinjer och strategier som finns för att stötta och hjälpa de barn som utsatts för övergrepp av FN-utsända efterlevs. av de länder dit FN trupper sänds finns varken fungerande rättssystem eller tillgång till vård i tillräckligt hög utsträckning. FN har en viktig roll och åtnjuter högt förtroende i svenska samhället och bland svenska partier. FN har en unik roll och dess uppgift att verka för global fred och utveckling har inte blivit enklare . För ett fortsatt starkt och fungerande FN är det också vårt ansvar att driva på debatten för vad en reform bör innehålla. En av FN:s viktigaste uppgifter är att bidra till fred och säkerhet. har säkerhetsrådet misslyckats med att anta resolutioner i akuta konflikter, som . Det skadar trovärdigheten för FN som global aktör för fred. Vetorätten i säkerhetsrådet används för att hindra att resolutioner antas. anser att utvecklingen understryker vikten av en reform av beslutsfattandet inom FN. Vi vill att den folkrättsliga principen ”Responsibility to protect” stärks genom att kriterier tas fram för när det ska finnas mandat att genomföra humanitära interventioner. På så sätt skulle risken för obstruerande veton i FN minska. En uppförandekod som knyter an till säkerhetsrådets agerande gentemot folkmord, brott mot mänskliga rättigheter och krigsbrott är också en del av en möjlig lösning. Praktiskt sett innebär en uppförandekod att FN:s medlemsländer förpliktar sig att stötta de åtgärder som säkerhetsrådet tar för att förhindra eller sätta stopp för dessa brott och därmed inte rösta emot sådana resolutioner. har en tydlig profil mot kärnvapen och massförstörelsevapen. Vi har länge arbetat mot minor, klustervapen och kemiska vapen. För oss är det självklart att arbeta för nedrustning med målet om en kärnvapenfri värld. För är det viktigt att arbetet med nedrustning fortsätter, de rustningskontrollåtgärder och förtroendeskapande arrangemang som finns måste vi söka upprätthålla och förstärka. Vi kommer att fortsätta arbeta för det globala icke-spridningsavtalet, NPT, för att upprätthålla och hålla samman så många länder som möjligt för en långsiktig kärnvapennedrustning. Nästan alla andra rustningskontrollåtgärder och förtroendeskapande arrangemang i är tyvärr satta ur spel. ska vara en tydlig röst i nedrustningsarbetet men vi ska inte göra någonting som riskerar de få kvarvarande nedrustningsavtal och förtroendeskapande nedrustningssamarbeten som faktiskt finns och ännu fungerar. Snarare måste det arbetet stärkas. För en trovärdig nedrustning med sikte på att avveckla alla kärnvapen så måste kärnvapenländerna vara delaktiga för att faktiskt nå resultat. Det är också av vikt att få till ett nedrustningsavtal rörande taktiska kärnvapen samt att icke-spridningsfrågorna åter hamnar i fokus. Att det s.k. provstoppsavtalet träder i kraft är viktigt, och då även inkluderande , som inte ens accepterar det moratorium som övriga länder accepterat. I säkerhetspolitiken måste också tas hänsyn till försvarspolitiken och försvarspolitiska konsekvenser av olika beslut. bygger säkerhet tillsammans med andra, då måste vi också ta hänsyn till hur våra samarbetspartners vilja att samarbeta med oss påverkas av olika beslut som vi fattar. kan aldrig acceptera att skriver under internationella avtal som går stick i stäv med våra försvars- och säkerhetspolitiska intressen, även om de har ett tillsynes vällovligt syfte. Det borde heller inte regeringen. Regeringens arbete med Agenda 2030 är otydligt och ofokuserat. Regeringens styrning är oklar och prioriteringarna otydliga. har tidigare motionerat om att det finns skäl att ta ett större omtag med sikte och utveckla en samstämmig politik för hållbar global utveckling efter antagandet av PGU. Genom att tillsätta exempelvis en parlamentarisk utredning skulle en översyn kunna forma ”Politik för en Global Utveckling i en ny tid”. Det skulle uppgradera det svenska ramverket i överensstämmelse med Agenda 2030. Då kan en bred parlamentarisk förankring uppnås och långsiktigheten i arbetet stärkas. Inte minst viktigt är också att säkerställa möjligheten att följa upp mål och resultat för biståndet. Målsättningen måste vara att sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. anser att en förankring inte sker genom ett eller annat seminarium eller information i utskotten. Den breda grund som skapades för PGU lades genom en parlamentarisk utredning. På samma sätt bör ett omtag nu göras så att det biståndspolitiska ramverket kan uppgraderas i överensstämmelse med Agenda 2030. är för ett närmare och fördjupat nordiskt samarbete. Vi ser ett stort värde i att ha ett gott samarbete med våra nordiska grannar. har mycket gemensamt med de andra nordiska länderna, och har genom nått långt i harmoniseringen av bland annat utbildning och arbetsmarknad. Vi ser att det kan ske på en mängd olika områden där gemensamma intressen finns. Det nordiska samarbetet är ett av viktigaste och mesta samarbeten. De nordiska länderna samarbetar kontinuerligt, inte minst genom och , men också inom ramen för andra internationella organisationer och samarbetsfora. På så sätt kan vi agera mer kraftfullt tillsammans. Den fria rörligheten inom har haft stor betydelse för såväl som våra nordiska grannländer. Målet om en gemensam arbetsmarknad och friheten för ungdomar och studenter att söka sig till utbildningar och jobb i ett annat nordiskt land är centralt för våra länders konkurrenskraft och kompetensförsörjning. Det är mer oro vi ser att nya gränshinder har tillkommit . är det viktigt att exempelvis ny EU-lagstiftning implementeras på ett sätt som inte leder till ytterligare gränshinder mellan länder. Därför behöver för egen del, och i tät dialog med våra grannar i , löpande sträva efter att motverka och avveckla gränshinder. Den fria rörligheten inom och de starka banden mellan våra länder är grunden för att det nordiska samarbetet åtnjuter ett starkt folkligt stöd. Det gör också att kan ha en stark röst på den internationella arenan. Det är ett viktigt ansvar att förvalta detta, och därför behöver de grundläggande principerna för det nordiska samarbetet upprätthållas, nu och .