mot · H6022610 · 2018-11-30 00:00:00 — Därtill finns en rad komplexa frågor som rör unga lagöverträdare, som bör mötas av tydliga och konsekventa reaktioner och skärpta straff, som det säkerställs att straffet i sig inte bidrar till att driva den unge in i ett kriminellt vuxenliv. Vissa frågor på trygghetsområdet behöver lyftas särskilt. Det gäller bland annat sexualbrott och hedersbrott, men även de utsatta områden där kriminaliteten skapar otrygghet och förstör unga människors liv. När våldtäktsmän och personer som gör sig skyldiga till våldsbrott döms till så korta straff att de upplevs som kränkande för brottsoffren sänds signalen att samhället inte ser allvaret i det brott som har begåtts. vill att samhället ska markera tydligare mot dessa brott och vill därför se skärpta straff för exempelvis sexualbrott, brott mot barn, mord och andra grova våldsbrott. Det är också problematiskt att domstolarna, trots upprepade lagändringar, inte förefaller tillämpa hela den tillgängliga straffskalan. Lagstiftaren har tidigare gjort ändringar som syftat till att skärpa straffen, utan att ändringarna gett effekt. vill att ytterligare en översyn av lagstiftningen görs för att nå en tydlig förändring i straffmätningen. Utvisning bör också användas i fler fall. Minimistraffet bör höjas för vissa brott och villkorlig utvisning möjliggöras, vilket skulle innebära att man kan bli utvisad senare om man begår ett nytt brott inom efter domen. vill också att utvisning på grund av brott ska användas i fler fall då någon döms för allvarlig brottslighet, till exempel i fall då någon döms för brott till fängelse mellan och – oavsett om det föreligger risk för återfall eller inte. Med en sådan lagstiftning skulle till exempel den som döms för ett bostadsinbrott eller för grov kvinnofridskränkning kunna utvisas. vill ha en nollvision för våld och förtryck i nära relationer och sexualiserat våld. Kränkande glåpord och kränkningar av den fysiska integriteten är bara några av de handlingar som flickor och kvinnor får utstå. avslöjades genom #metoo hur utbrett problemet är och att snart sagt varje flicka eller kvinna har drabbats av övergrepp eller övertramp. Det är oacceptabelt att detta får fortgå och skarpare åtgärder behövs för att stoppa det. Öka tryggheten för offren Människor som blivit utsatta för sexualbrott vittnar ofta om en känsla av utsatthet, inte bara vid brottstillfället utan även inom ramen för rättsprocessen. Att ha ett målsägandebiträde man litar på genom rättsprocessen är därför viktigt. vill öka tryggheten för brottsoffer genom att ge större möjlighet att byta målsägandebiträde, precis som man kan byta försvarare. vill också utreda om kraven som ställs för att få ett målsägandebiträde kan sänkas. Ytterligare kriminaliseringar och skärpta straff Sexualbrottens integritetskränkande natur gör att straffen måste vara kännbara. Straffet måste i högre grad spegla brottets allvar. Vi vill höja straffet för våldtäkt och våldtäkt mot barn. För att de allvarligaste brotten ska straffas hårdare vill införa synnerligen grov våldtäkt som en ny brottsrubricering och att detta brott ska leda till fängelse mellan 7–. Barn och ungdomar är en väldigt sårbar grupp för vilka konsekvenserna av sexualbrott kan vara ännu mer långtgående och allvarliga än de är för vuxna personer. vill därför skärpa straffet för köp av sexuell handling av barn. Vi vill också att preskriptionstiden för sexualbrott mot barn ska tas bort och att preskriptionstiderna för sexualbrott generellt förlängs. Stärk arbetet mot sexuellt ofredande Alltför många kvinnor utsätts för ovälkomna sexuella närmanden. Inte sällan sker detta i det offentliga rummet och för många kvinnor är det en del av vardagen. Det är oacceptabelt att flickor och kvinnor inte ska kunna röra sig i det offentliga rummet utan rädsla för att bli antastade. Arbetet mot sexuellt ofredande i offentlig miljö bör stärkas. har tidigare föreslagit att arbetet mot sexuellt ofredande i offentlig miljö bör tillföras ytterligare resurser och stärkas. I kommande budget avser vi att återkomma med förslag om detta. Resursförstärkningen bör då bland annat användas för att möjliggöra fler närvarande poliser vid offentliga evenemang, ökad kameraövervakning och fler utredare som kan ta eventuella anmälningar vidare. Vi vill också införa en ny brottsrubricering – grovt sexuellt ofredande – med minimistraff fängelse . Det ska till exempel ta sikte på situationer där grupper av gärningsmän angriper en person. Höj straffen för sexuellt övergrepp Att genom olaga tvång tvinga en person till en sexuell handling eller att sexuellt utnyttja en person i beroendeställning, till exempel en anställd, är brott som med den nya lagstiftningen rubricerats som sexuellt övergrepp. Brottet leder ofta inte till något mer än några månaders fängelsestraff, villkorlig dom eller skyddstillsyn. Påföljderna har flera syften och ska bland annat spegla hur allvarligt vi ser på brott. Därför vill vi höja straffet för sexuellt övergrepp. Ökade krafttag mot barnpornografi I räknas brottet barnpornografi som ett brott mot allmän ordning. Straffsatserna är relativt låga, vilket i kombination med att det ofta inte finns någon målsägande gör att brotten inte prioriteras i den grad som är önskvärd. vill att detta brott ska räknas till sexualbrotten, vilket skulle leda till att brottet prioriterades högre och förhoppningsvis till fler fällande domar. Fler tekniska verktyg bör också användas för att stoppa tillgången till barnpornografi. Exempel på sådana är polisens spärrlista och olika detekteringsverktyg samt blockeringsverktyg som kan användas för att spåra användare som på datorer inom offentlig verksamhet laddar ned eller förvarar barnpornografi. vill också att miniminivån på straffet för barnpornografi ska höjas. Hedersbrotten måste tas på stort allvar. Alla människor ska ha möjlighet att leva sina liv som de vill, utan att förtryckas och tvingas in i äktenskap eller utifrån gamla föreställningar om heder förhindras från att utvecklas på det sätt de vill. När det gäller hedersproblematik finns det stora brister i kunskap hos polis, åklagare och domstolsväsende, vilka har centrala roller för att brottsoffren ska kunna få rätt hjälp och stöd. För att kunna hjälpa dem som utsätts behövs en ordentlig satsning på utbildning i hedersproblematik för att de som söker stöd från samhället ska kunna få rätt hjälp. kommer därför att återkomma med förslag om detta i kommande budget. vill därutöver se en förändring i svensk lag som säkerställer att hedersmotiv ses som en försvårande omständighet. I vissa områden har problemen med unga lagöverträdare växt . Bilar sätts i brand och räddningstjänst och ambulanspersonal kan inte längre tryggt hjälpa människor utan att utsätta sig själva för fara. Ungdomars brottslighet måste få tydliga och konsekventa reaktioner från samhället. Skärpta straff behövs, men även ett bemötande som inte gör att den unge drivs in i ett kriminellt vuxenliv. För att motverka den farliga utvecklingen med unga lagöverträdare vill skärpa lagföringen och omhändertagandet av unga brottslingar. Lagstiftningen behöver ses över så att unga människor som behöver förflyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. vill också att det skapas fler förebyggande projekt där polis och räddningstjänst finns närvarande i unga människors liv. Unga som får en möjlighet att se hur polisen och räddningstjänsten arbetar har visat sig mindre benägna att begå brott mot dessa. anser att skyddet måste öka för alarmeringstjänst- samt hälso- och sjukvårdspersonal. Dessa grupper har inte samma juridiska skydd mot angrepp som polisen har, då det arbete de utför oftast inte innebär myndighetsutövning. vill ge personal i räddningstjänst samt hälso- och sjukvård ett starkare skydd genom att kriminalisera våld mot alarmeringstjänstpersonal. Den sjukvårdspersonal som arbetar för att rädda liv måste vidare skyddas från hot, nedsättande omdömen och våld. Där har polisen en viktig roll att fylla. Regeringens utredning går inte tillräckligt långt för att markera allvaret i de angrepp som begås så gott som mot sjukvårds- och blåljuspersonal och träffar endast grovt våld eller hot mot tjänsteman. vill att våld mot tjänsteman blir ett särskilt brott med en straffskala som börjar på sex månaders fängelse vilket skulle innebära att ett knytnävsslag i ansiktet på en polis har ett straffvärde om lägst sex månaders fängelse – att jämföra med dagens cirka en till två månaders fängelse. Vi vill även införa en ny brottsrubricering – våld mot alarmeringspersonal – som bland annat omfattar angrepp mot sjukhuspersonal och som även det ska leda till fängelse . vill, med start i vissa utsatta områden, ställa krav på snabba och precisa ingripanden även mot småbrott och vardagsbrottslighet. Eftersom brottskarriärer i de allra flesta fall inte inleds med grova brott kan nolltolerans även mot småbrottslighet på stoppa och vända utvecklingen. Att säkerställa en lokalt förankrad polis med fler och synliga poliser och med mer resurser är en förutsättning för detta. Även ökad användning av övervakningskameror behövs för att säkerställa bevisning i de brott som begås. 6.2 Nära och tillgänglig vård när du behöver den Vården och omsorgen ska hålla hög kvalitet och finnas tillgänglig för alla i hela landet. För är det viktigt att alla människor – oavsett ålder, kön eller bostadsort – har rätt till en nära och tillgänglig vård. Ökad tillgänglighet och minskade köer Vård i hela landet och en tillgänglig primärvård Grunden för en välfungerande hälso- och sjukvård i hela landet är en väl utbyggd primärvård. Bristande tillgänglighet leder till större regionala och sociala klyftor, där bostadsort avgör vilken vård man får. Därför måste förutsättningarna för en utvecklad primärvård bli bättre, så att vården kommer närmare människor och tryggheten ökar. Svensk primärvård har länge haft stora problem. Det är svårt för patienter att få tid hos en läkare och av svenskarna har en fast läkarkontakt. Många söker sig till akutmottagningarna istället för sin vårdcentral för att få hjälp, med långa väntetider på akutmottagningarna som följd. Den viktigaste orsaken till problemen i primärvården är bristen på fasta läkare. Trots en hög läkartäthet fattas det i läkare på vårdcentralerna. I vissa landsting är det färre än av patienterna som har en fast läkarkontakt. arbetar omkring 1 000 stafettläkare i den svenska vården, något som kostar landstingen . Problemen i primärvården går att lösa. Det visar inte minst utvecklingen i , som gått från att bara halva befolkningen haft en fast läkarkontakt i primärvården till att nästan alla har det . En av de viktigaste förändringarna som gav en stark primärvård handlar om att läkare fått möjlighet att driva egna verksamheter i liten skala. vill att patienter ska ha rätt till en fast läkarkontakt i primärvården, vilket innebär att de patienter som vill, ska få lista sig hos läkare istället för på mottagningar som . Enligt kommer det att saknas omkring 2 000 allmänmedicinska specialister framöver. Det är inte realistiskt att vi ska kunna utbilda tillräckligt många för att täcka behovet. Därför anser att man bör öppna upp för fler specialiteter, till exempel barnläkare och geriatriker, samt erfarna läkare med endast läkarlegitimation, att kunna etablera sig i primärvården med eget patientansvar. En nyckel till att den svenska sjukvården ska bli mer tillgänglig för människor i hela landet är att bejaka entreprenörskap och möjliggöra små vårdenheter. Genom att tillåta små personägda vårdcentraler kan det bli attraktivt för svenska läkare att arbeta i primärvården och därigenom öka tillgänglighet och valfrihet. En egen verksamhet ger kontinuitet i mötet mellan patient och läkare som läkaren får större möjligheter att påverka sin arbetssituation. Det skulle också göra det enklare att bedriva vård på landsbygden. Det lönar sig långsiktigt att satsa på en väl fungerande första linjens sjukvård. En genomgripande reform med utbyggd primärvård skulle därför innebära en besparing . Genom en välfungerande primärvård kan fler människor få vård snabbare och billigare, som sjukhusvården fokuseras på dem som behöver den mest. Tillgänglighetsmiljard: snabbare till behandling i hela landet Under Alliansens år vid makten minskade köerna och tillgängligheten i vården ökade. Detta uppnåddes genom att en mångfald av alternativ släpptes in som kortare köer premierades. Köerna i såväl primärvård som specialistsjukvård har ökat sedan den rödgröna regeringen tog bort den kömiljard som Alliansen införde. ägnade regeringen stor kraft under föregående mandatperiod åt att göra det svårare för de privata aktörer som gör vården mer tillgänglig. De växande köerna i sjukvården gör att vården bli mer ojämlik. Skillnaderna i tillgänglighet till exempelvis specialistsjukvård är stor mellan landstingen. Om köerna tillåts växa mer, kommer vi att hamna i ett läge där bostadsort och ekonomi spelar en avgörande roll för vilken vård man kan få och när. För att kunna korta köerna och öka tillgängligheten för patienten behöver fler aktörer få möjlighet att hjälpa till att utföra vården. Med en åldrande befolkning ökar behoven och vi behöver ställa allt högre krav på att få ut mer vård för varje skattekrona. Att fler fristående utförare får vara med och leverera vård och omsorg är direkt avgörande för att klara detta. När man är sjuk har man rätt att snabbt få träffa en läkare och få den vård man behöver, oavsett var i landet man bor. Som patient ska man också kunna räkna med en snabbare och mer tillgänglig vård genom hela vårdkedjan. avser därför att tillföra resurser för att korta tiden från diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Modellen innebär att får en summa pengar om de kan erbjuda patienten tidig kontakt med läkare på vårdcentral, vilket ska ske . Landstingen kan också få del av en större summa om de uppfyller kraven på snabbhet från diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Givetvis med bibehållen kvalitet i hela vårdkedjan. Stärk patientens ställning i vården hamnar långt ner i jämförelse med andra vad gäller patienternas upplevelse av information och delaktighet i vården. Det saknas tydlig och lättillgänglig information till patienterna om tillgänglighet och vårdkvalitet. De kvalitetsregister och öppna jämförelser som finns är inte anpassade efter vanliga medborgare. Därför föreslår att 1177 byggs ut till en nationell portal, där patienten enkelt kan jämföra vårdgivares kvalitet och tillgänglighet. På detta sätt kan patienten få bättre information om kvalitet och kötider. Det måste bli tydligt för patienten redan vid remitteringstillfället vilka vårdgivare – både i hemlandstinget och i andra delar av landet – som kan erbjuda vård . Patienterna måste därtill få en tydlig rättighet att vid remitteringstillfället få information om i vilket landsting väntetiderna är kortast – både om hemlandstinget och om landstingen i andra delar av landet. vill även skärpa patientens rätt till vård genom att införa en skyldighet för landstingen och regionerna att erbjuda vård i antingen ett annat landsting eller i den privatfinansierade sjukvården. Om detta inte följs ska ett vite åläggas . Nationell ambulanshelikopter för vård i hela landet Den avancerade vården går mot att koncentreras till färre enheter, eftersom vårdgivare ofta behöver tillräckligt stora volymer för att uppnå högsta möjliga kvalitet. Om vi ska kunna erbjuda en god vård till alla människor i hela landet krävs därför bättre och mer effektiva transporter. har potential att rädda liv. Undersökningar visar att dödligheten skulle kunna minska med så mycket som en tredjedel om patienter i högre grad transporterades med helikopter. saknas dock ett sammanhållet och rikstäckande system med ambulanshelikoptrar, vilket är en nackdel som påtalats i ett flertal utredningar. Det är inte främst resursbrist som hindrar skapandet av ett rikstäckande system med ambulanshelikoptrar. I stället är det avsaknaden av nationell samordning som är det huvudsakliga problemet. vill att en nationell organisation för ambulanshelikoptrar skapas. Med en nationell ambulanshelikopter kan insatserna samordnas, dels mellan olika landsting och dels med andra myndigheters helikopterresurser, och riktas dit de behövs. På så sätt kan vi skapa bättre förutsättningar för en tillgänglig vård i hela landet. Bättre stöd vid psykisk ohälsa Den psykiska ohälsan ökar – framför allt bland barn och unga samt kvinnor. Orsakerna är komplexa. Det kluvna samhället, där vissa grupper befinner sig i arbetslöshet och utanförskap, spelar stor roll i sammanhanget. För unga personer är bristerna i den svenska skolan, mobbning, dålig självkänsla och problem inom familjen några tänkbara orsaker. Kvinnors psykiska ohälsa tros ha viss koppling till effekterna av dagens familjebildningsmönster. som kvinnor i genomsnitt utför mer obetalt arbete jämfört med män, arbetar långt fler mammor heltid jämfört med . Barn och unga med psykisk ohälsa Allt fler barn och unga uppger att de lider av psykisk ohälsa. finns stora brister i tillgängligheten till stöd för barn och unga som mår dåligt med oacceptabelt långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin. De regionala skillnaderna är dessutom stora. I syfte att korta köerna och förbättra tillgängligheten i barn- och ungdomspsykiatrin har föreslagit att ytterligare resurser ska tillföras. I denna motion anslås för detta. Pengarna ska gå till de landsting och regioner som säkerställer att barn och unga får psykiatrisk vård snabbare . Pengarna tillförs därför enligt samma princip som tillgänglighetsmiljarden. Det innebär att stimulanspengarna utbetalas först när ett landsting eller en region kortat köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. På många platser i är avstånden till vården långa. är det en stor andel unga, inte minst tjejer, som mår psykiskt dåligt. För att öka tillgängligheten till vård i hela landet har föreslagit en satsning på mobila ungdomsmottagningar. Vi ämnar återkomma med en sådan satsning i kommande budget. Vuxna med psykisk ohälsa Även vuxna personer som lider av psykisk ohälsa måste få bättre tillgång till snabb samtalshjälp. Detta förutsätter ökad tillgänglighet i primärvården. I både och har man arbetat framgångsrikt genom att öka tillgången till stöd vid vanliga psykiska tillstånd såsom ångest och depression. Den som är i behov av hjälp ska snabbt kunna få ett första samtal och en bedömning av vilken typ av stöd man behöver få. För personer med lindriga symptom kan onlinesessioner vara tillräckliga, medan människor med större behov slussas vidare till rätt vårdnivå. Även personer som befinner sig i långvarig arbetslöshet kan med detta arbetssätt erbjudas coachningsstöd via telefon, till exempel vid social fobi som utgör ett hinder för den som ska söka ett arbete. ämnar återkomma med förslag om satsningar som syftar till att öka tillgången till behandling av psykisk ohälsa. Satsningen riktas till samtliga landsting och regioner för att säkerställa att människor med viss psykisk ohälsa kan erbjudas snabbt psykoterapeutiskt stöd utan remiss. Varje landsting och region får utforma ett system som passar de lokala förutsättningarna, men utgångspunkten ska vara att man erbjuder snabbt stöd i olika former. En del av satsningen viks åt utbildning, så att fler kan få kompetens att erbjuda samtalsstöd vid lättare psykiska besvär. En sådan utbildning är så kallade steg 1-utbildningar i KBT. Personer med steg 1-utbildning har inte samma kompetens som en psykoterapeut, men kan utgöra ett samtalsstöd för personer som lider av lättare psykiska besvär. Med en åldrande befolkning och en allt mer avancerad hälso- och sjukvård, ökar kraven och efterfrågan på all vårdpersonal och i synnerhet på personer med specialistutbildning. Det lönar sig för dåligt för sjuksköterskor att studera till specialist. För vissa specialistområden tjänas kostnaderna inte in överhuvudtaget. Löneutvecklingen är dessutom alldeles för dålig. pekar även på att arbetsgivarna är dåliga på att ta tillvara kompetensen hos de anställda. En specialistsjuksköterska kan efter slutförd utbildning ofta få gå tillbaka till samma arbetsuppgifter som . Detta minskar incitamenten att utbilda sig ytterligare. För att få fler sjuksköterskor att vilja utbilda sig till specialister finns utbildningsanställningar eller så kallad AST, akademisk specialisttjänstgöring, på flera håll i landet. Detta innebär att sjuksköterskor kan vidareutbilda sig med full lön och liknar hur det fungerar för läkare som genomgår specialisttjänstgöring. I syfte att ge fler sjuksköterskor bättre förutsättningar att vidareutbilda sig till specialist, vill därför skjuta till mer stimulanspengar för att fler landsting, regioner kommuner och privata vårdgivare ska erbjuda möjligheter till AST/utbildningsanställningar. Pengarna ska kunna sökas av regioner, landsting, kommuner och privata arbetsgivare som har intresse av att införa sådana möjligheter. För en specialistsjuksköterska som vill ta ytterligare steg i karriären finns i praktiken främst möjligheten att bli chef. Det behövs ökade möjligheter för sjuksköterskor att avancera även genom kliniskt arbete. vill därför också införa särskilda karriärtjänster för sjuksköterskor, i likhet med vad som genomförts inom läraryrket. En vård och omsorg som tar sin utgångspunkt i den enskilda människans behov behöver också lägga stor vikt vid valfrihet. värnar rätten för alla medborgare att själva kunna välja vård från en mångfald av utövare. Såväl aktiebolag som icke vinstdrivande organisationer och det offentliga har viktiga roller att spela i välfärdssektorn. Mångfalden är en nödvändighet för att vården och omsorgen ska kunna utvecklas, för att medarbetarna ska få fler karriärvägar och för att samhället ska kunna erbjuda mer välfärd av högre kvalitet till fler. Men framförallt är mångfalden och valfriheten i vårdsektorn en förutsättning för att patienter ska kunna bestämma mer själva. Vård- och omsorgssektorn är främst en småföretagarbransch. Nio av tio företag har färre än 20 anställda och den absoluta merparten har färre än tio anställda. Branschen är också viktig för jämställdheten på arbetsmarknaden. Andelen företagsledare i vård- och omsorgsbranschen som är kvinnor är nästan dubbelt så hög som inom näringslivet i övrigt. Vårdvalssystemen har också bidragit till att fler vårdcentraler har öppnat och att patientmakten har stärkts. Tillgängligheten, och möjligheten att söka vård som är anpassad efter de egna behoven, förbättras genom denna typ av system. Detta är några av skälen till varför är positivt till vårdvalssystem. Kommuner och Landsting, SKL, konstaterar i sin granskning av förlossningsvården att det ofta förekommer brister i eftervården. Det kan till exempel handla om amningshjälp, upptäckt och vård av bristningar eller stöd vid psykisk ohälsa efter förlossningen. Att nyblivna mammor ges stöd efter förlossning är viktigt för både mamma och barn. Men trots att det är så vanligt att drabbas av olika komplikationer av varierande grad, är det många kvinnor som inte får den hjälp de behöver. Då många kvinnor har långt till närmsta sjukhus, behöver vården i samband med förlossning och eftervård bli mer jämlik i landet. Därför ämnar återkomma med förslag kring förstärkningar av förlossningsvården. Ökad satsning på kvinnors hälsa Generellt behöver kvinnors rättigheter i samhället stärkas. Att öka kunskapen om kvinnors hälsa är en viktig del i det arbetet. har därför föreslagit en förstärkning av arbetet med att öka kunskapen om kvinnors hälsa. Vi ämnar återkomma med sådana förslag i kommande budget. En god, effektiv och trygg vård och omsorg i livets alla skeden hör till samhällets absolut viktigaste åtaganden. Vården måste vara jämlik och tillgänglig för alla och ska organisera sitt arbete efter patienternas behov. Människor får inte hamna i kläm mellan olika system. Alla människor måste också ha möjlighet att få inflytande över sin vård och omsorg, oavsett i vilken livssituation de befinner sig.