mot · H602698 · 2018-11-22 00:00:00 — Förbättra miljöarbetet i och kring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra miljöarbetet i och kring och tillkännager detta för regeringen. Egentliga är ett av världens mest förorenade havsområden. Det beror på dess utsatta läge, omringat av tättbefolkade landområden och med bara smala sund som förbindelse till världshaven. rymmer ett unikt ekosystem med ett fantastiskt djur- och växtliv, men det krävs samordning, ny teknik, mer forskning och hårda politiska beslut för att vi ska kunna skydda och restaurera havsmiljön. I Världsnaturfondens senaste rapport om slår organisationen fast att inte lever upp till sina åtaganden att skydda . Bland de nio granskade länderna är minst dåligt – men inget land är i närheten av att genomföra de åtgärder som krävs för att nå målet om ett välmående 2021. Av de viktigaste åtgärderna har länderna endast uppnått en tredjedel. WWF:s Östersjöbarometer 2018 (Baltic Sea Scorecard) granskar nio länder med kust mot utifrån deras åtaganden och framsteg inom områdena övergödning, farliga ämnen, biodiversitet och maritima aktiviteter. Nytt för årets Östersjöbarometer är också området hållbar blå ekonomi. Resultaten är nedslående – av de 58 viktigaste åtgärderna har länderna bara uppnått 16. får lägst poäng (–43). visar rapporten att inget av länderna har vidtagit tillräckliga åtgärder i något område, vilket tyder på att inget land kommer att klara målen inom utsatt tid. måste stå upp för överenskomna åtaganden och bidra till ett stärkt ledarskap i Helcom, som leder aktionsplanen för (BSAP). Bland annat för att ─ uppnå mål om minskat näringsläckage för både kväve och fosfor, i syfte att minska övergödningen ─ kartlägga och ta fram en åtgärdsplan för farliga ämnen som ännu inte adresserats ─ förbättra skyddet av den biologiska mångfalden och hotade arter, inklusive kommersiellt fiskade bestånd av torsk, ål och lax ─ genomföra överenskommelser kopplade till sjöfarten, särskilt för att ta itu problem med främmande arter i och utsläpp av toalettavloppsvatten från kryssningsfartyg ─ WWF:s studie tyder på att ökade investeringar för att uppnå målen och en hållbar blå ekonomi för kommer att löna sig i form av ekonomisk tillväxt och fler jobb. Det finns goda förutsättningar att rädda . har vi också sett en del positiva trender. Till exempel fiskbestånd som långsamt börjar återhämta sig och halter av övergödande ämnen i vattnet som minskar på vissa håll. I flera kustområden har vattenkvaliteten förbättrats genom åtgärder. Men utan samordning kan de framsteg som gjorts lätt gå förlorade och bottendöden fortsätta. En ren och levande havsmiljö är ett betydelsefullt mål i sig men tillståndet i påverkar även flera viktiga näringsverksamheter, exempelvis turist- och fiskerinäringen. Om vi vill ha en levande kust och skärgård och en lönsam fiskerinäring måste miljöarbetet i intensifieras. är en unik miljö som det är vårt ansvar inför kommande generationer att bevara. Samarbete är nyckeln till framgång i miljöarbetet. Övergödning, eller eutrofiering, är ett allvarligt problem i Egentliga . har tillförseln av näringsämnena kväve och fosfor flerdubblats. Detta har orsakat stora miljömässiga förändringar. Många arter har fått det svårare att konkurrera och har minskat i omfattning eller försvunnit helt. För att ska återfå samma näringsstatus som den hade måste tillförseln av övergödningsämnen minska med mer än hälften. En av övergödningens effekter anses vara att havsbottnarna drabbas av syrebrist. är den syrefria bottenytan nära större än . Totalhalterna av näringsämnen i ytvattnet är högre än vad de var . Enligt en rapport från , och Havs- och vattenmyndigheten har av bottnarna i drabbats av bottendöd och är syrefattiga. försåg med det största inflödet av syrerikt havsvatten . Förhoppningen var att inflödet skulle förbättra syrefattiga bottnar, men så blev inte fallet. Dagens syrenivåer i är enligt rapporten alarmerande låga trots det stora inflödet av salt och syrerikt vatten. Enligt en studie från och miljövetenskap vid kommer temperaturen att vara högre och salthalten att vara lägre i än tidigare. Temperaturökningen kommer att leda till att syrehalten i vattnet minskar, vilket gör effekterna av övergödningen än mer påtagliga. Ett tydligt tecken på övergödning är de återkommande algblomningarna i , vilka i sin tur visar på vikten av att få ett kraftfullt stopp på jordbrukets näringsläckage. En lägre salthalt kan medföra att vissa arter försvinner, exempelvis blåmusslan som inte klarar av en lägre salthalt än den som finns i . Även torskbeståndet kan minska till följd av temperaturförändringar och rubbningar i syrehalt och salthalt. Vi måste samverka kring för att denna trend ska stoppas. Förekomsten av mikroplast i hav och sjöar har uppmärksammats allt mer , inte minst på global nivå. Mikroplast är ett samlingsnamn för mycket små plastfragment som har olika ursprung. Mikroplast kan bildas oavsiktligt när plastföremål slits och plastpartiklar frigörs, eller när vi inte återanvänder, återvinner eller slänger plastmaterial på rätt sätt utan plasten blir skräp som successivt bryts ned till mindre och mindre bitar i naturen. Det finns också plast som från början tillverkas som små pellets eller korn. har genomfört den första, övergripande kartläggningen av källor till och spridning av mikroplaster i . De största källorna till spridning av mikroplaster är: väg och däck, konstgräsplaner, industriell produktion och hantering av primärplast, tvätt av syntetfibrer, båtbottenfärg och nedskräpning. Vi måste verka för att reducera utsläppen av mikroplaster med utgångspunkt från kartläggning och verka för att öka kunskapen om mikroplaster. I kustområdet kring bor cirka 28 miljoner människor. av allt avloppsvatten passerar genom de 45 största reningsverken i kustområdet. arbete med att bygga reningsverk i de baltiska länderna och har gett positiva resultat. Vi måste agera tillsammans med våra grannländer runt för att klara miljömålen, och kontakterna samt dialogen med EU och grannländerna måste kontinuerligt utökas och förstärkas. Det går att motverka effekterna av de globala klimatförändringarna på miljön i , men åtgärderna måste sättas in snabbt och vara långsiktiga. Den ryska staden har varit en av dessa stora föroreningskällor. Där har runt 450 000 invånare varit anslutna till ett reningsverk byggt som varken var dimensionerat för eller hade den teknik som krävdes för att rena utsläppen. Avloppsvattnet har fram tills nu i princip gått orenat ut i och vidare ut i . Det nya avloppsreningsverk som tas i drift kommer att resultera i stora förbättringar för vattenkvaliteten i sydöstra . har, som största utländska bidragsgivare, varit med och arbetat fram nya reningsverk. har gett stöd till ett drygt 30-tal VA-projekt i . Men det behövs mer. Dagens anläggningar är inte heller byggda för att ta bort organiska kemikalier eller metaller. Om dessa anläggningar moderniserades och utrustades med avancerad avloppsrening skulle de kemiska utsläppen kunna halveras, enligt en rapport från . Avloppsreningstekniken måste prioriteras i syfte att kunna hålla jämna steg med de nya och mer komplexa ämnen som ständigt tas fram. Regeringen måste tillse att arbetet med att rädda intensifieras.