mot · H6021398 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till spårbyte för asylsökande företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om företagsförberedande insatser redan under asylfasen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att översätta företagarinformation och blanketter för företagare till fler språk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta s.k. one-stop shops för företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta snabbspår för nyanlända företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för sociala företag att främja etablering och tillkännager detta för regeringen. finns cirka 93 000 invandrarägda företag i . Vart femte nytt företag som startas, startas av en person med invandrarbakgrund. Sammanlagt sysselsätter dessa företag närmare 300 000 personer och finns representerade inom hela den svenska ekonomin. som det är vanligare bland invandrade än bland infödda svenskar att driva företag fokuserar nästan alla etableringsåtgärder på att göra invandrare anställningsbara. Detta trots att många som kommer till har drivit företag i andra länder eller bär på en affärsidé de har potential att förverkliga. har inte råd att slösa bort det här engagemanget utan borde tillvarata det för att skapa nya företag och arbetstillfällen. Med de rätta förutsättningarna har invandrarägda företag en stor potential att expandera och skapa nya arbetstillfällen, minska utanförskap och arbetslöshet samt bryta ned hinder för integration. satsningar[1] I vårändringsbudgeten avsatte regeringen för en satsning på nyanländas företagande som kallades ”Snabbspår för företagare”. gav i uppdrag att tillsammans med Arbetsförmedlingen och andra berörda aktörer underlätta för nyanlända att snabbt starta företag i . Syftet med uppdraget var att ta vara på kompetensen hos nyanlända som har erfarenhet av företagande. Insatsernas mål var att informera och utbilda projektdeltagarna i företagande, ge dem tillgång till nätverk och mentorer, praktik, språkinsatser och andra insatser av företagsförberedande karaktär. En utvärdering som publicerade 2017 visar att uppdraget framförallt ledde till ökad kunskap om företagande samt ökad motivation och inspiration till att starta företag hos målgruppen nyanlända. Projekten resulterade konkret i 83 nystartade företag och 22 deltagare fick sysselsättning i form av anställning eller praktik. Den mest framgångsrika metoden mätt i antal startade företag var att erbjuda utbildning i företagande och individuellt anpassad rådgivning enligt . Efter den första pilotsatsningen förlängde regeringen satsningen och för åren 2017–2019 anslogs 21, 22 respektive . I regeringens uppdrag till framgår att kunskap och erfarenheter från det pågående uppdraget ska tas tillvara och byggas vidare på. beviljade fortsatta medel till de projekt som lyckats väl inom ramen för det första uppdraget, men öppnade även för nya projekt. Efter att lämnat en delrapport om den pågående satsningen valde regeringen att bredda uppdraget till att omfatta fler målgrupper. Uppdraget avser nu dels personer som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, dels personer med utländsk bakgrund utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet. Satsning på nyanlända kvinnor Parallellt med ovanstående satsning avsatte regeringen medel i budgetpropositionen för särskild satsning på nyanlända kvinnors företagande. avsattes samt –2021. Regeringen gav även detta uppdrag till . Uppdraget omfattar utöver nyanlända kvinnor även utrikesfödda kvinnor. I genomförandet ska möjliggöra t.ex. mentors- och nätverksinsatser, men även andra insatser som syftar till att främja företagande och affärsutveckling i målgruppen. Verket ska där det är påkallat samråda med Arbetsförmedlingen. En delrapport om satsningen ska lämnas till regeringen . Nyanlända personer som vill starta eget företag kan numera inom ramen för etableringsprogrammet få etableringsersättning personen arbetar i sitt företag. Arbetsförmedlingen kan erbjuda hjälp med t.ex. informationsträffar, rådgivning och nyföretagarkurser. Det finns inom ramen för etableringsprogrammet möjlighet att delta i något av projekten som bedrivs av . Det är Arbetsförmedlingen som, efter att ha granskat affärsplanen, beslutar om personen får delta i aktiviteten. hade 134 personer (121 män och 13 kvinnor), vilket utgör av totalen, aktiviteten ”Arbete i eget företag” inom ramen för etableringsprogrammet. driver projektet ”Snabbspår”, som ska få fler nyanlända att starta och driva företag. Projektet inleddes och finansieras av . har arbetat med rådgivning m.m. riktad mot utrikesfödda personer. anslag förstärktes , mot bakgrund av det ökade antalet asylsökande och nyanlända . Syftet med projektet ”Snabbspår” är att ta tillvara tidigare erfarenheter och kompetens när det gäller företagande och att hjälpa nyanlända att snabbare komma igång med företagande. Projektet erbjuder bland annat fysiska möten med starta-eget-information på lätt svenska, möjligheten att skapa nätverk och genom digitala verktyg och filmer informeras på lätt svenska om grundläggande ämnen vid företagsstart som exempelvis marknadsföring, ekonomi och juridik. Förbättringar för nyanländas företagande vill bygga ett samhälle som främjar och tillvaratar företagarandan. Vi vill frigöra kraften hos nyanlända entreprenörer och se till att fler får chansen att bygga starkare. Entreprenörer brukar sällan hindras av nationsgränser; däremot bromsas de ofta av svårnavigerad byråkrati. Vi behöver stödstrukturer på individuell nivå som möjliggör för nyanlända invandrare att förverkliga sina företagsidéer. Därför föreslår insatser inom följande områden: 1 Spårbyte för asylsökande företagare En asylsökande som varit anställd och har ett löfte om fortsatt anställning kan vid avslag på sin asylansökan byta spår och ansöka om ett arbetstillstånd istället för asyl. Den som har drivit företag har inte möjlighet till en sådan alternativ väg utan riskerar i stället att bli utvisad, även om företaget är framgångsrikt och lönsamt. Liksom vill vi utreda möjligheterna att införa spårbyte även för denna grupp. 2 Entreprenörskap redan i asylsökandefasen Regeringen har tillfört medel och infört en ny struktur för samordning av tidiga insatser som bland annat ger asylsökande möjlighet till kompetenskartläggning, ökad tillgång till kunskap om det svenska samhället och språkinsatser från dag ett. Det innebär en möjlighet till snabbare etablering för den som får ett uppehållstillstånd. Det är emellertid viktigt att insatserna inte bara fokuseras på en framtid som anställd utan att man också identifierar personer med erfarenhet av, och vilja till, entreprenörskap redan i asylsökandefasen. Vikten av företagsförberedande insatser redan under asylfasen har också lyfts av . 3 Tillgängliggöra information om företagande på fler språk Det är inte alldeles enkelt att förstå myndighetssvenska. Trots det klarspråksarbete många myndigheter gjort krävs ofta en relativt hög språknivå för att tillgodogöra sig all information. Många yrken kräver inte perfekt svenska och byråkrati ska inte hindra yrkeskunniga från att göra det de är bäst på. Vi vill därför att , och andra myndigheter som hanterar företagarärenden ges i uppdrag att översätta företagarinformation och blanketter till de vanligaste språken bland nyanlända. Ett första steg skulle kunna vara att översätta företagssajten till fler språk än svenska och engelska. Generell information om företagande i behöver också tillgängliggöras på fler språk för alla nyanlända. 4 One-stop shops och särskilda företagsrådgivare för nyanlända i kommunerna För den som vill starta eget är det många kontakter som behöver tas, till exempel med , eller kommunerna. Behärskar man inte språket eller har vana av myndighetskontakter är detta särskilt tidskrävande. Därför vill inrätta så kallade one-stop shops där den som vill starta företag kan få hjälp med flera ärenden på samma plats. Det kan handla om att fylla i och lämna in blanketter eller fråga om vilka tillstånd som krävs för att bedriva en viss verksamhet. Kontoren ska utvecklas i samverkan mellan myndigheter, regioner och kommuner och ska självklart vara öppna för alla oavsett bakgrund. Samlokaliserade myndigheter och företagsrådgivning finns på många platser i men genom detta förslag ger vi myndigheterna ett tydligare uppdrag att tillsammans informera och hjälpa den som vill starta ett företag. 5 Permanenta snabbspår för nyanlända företagare Sedan regeringens pilotprojekt om ett snabbspår för nyanlända företagare presenterades till vårändringsbudgeten 2016 har regeringen satsat totalt ungefär 100 miljoner på insatser för att ta till vara nyanländas entreprenörskap. Det är mycket bra. Men permanenta strukturer är bättre och hjälper fler än tillfälliga projekt, och ju längre en myndighet arbetar med en fråga eller ett arbetssätt, desto bättre blir man sannolikt på att lära av sina misstag och finjustera sina verktyg. Därför är det ytterst viktigt att regeringen även fortsätter insatserna för att ta tillvara den kunskap om och de idéer för företagande som många som kommit till bär med sig. 6 Förbättra möjligheterna för sociala företag att främja etablering kan kombinera utbildning, praktik och jobb på ett sätt som skräddarsys för nyanlända eller andra som står långt ifrån arbetsmarknaden. De kan också mobilisera arbetsgivare som är villiga att anställa nyanlända. För många kan det vara enda möjligheten till ett jobb. Därför vill vi att sociala företags möjligheter att främja etablering och integration stärks. [1] 2018:1427 Nyanländas företagande. [2] .