ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H60297 · 2018-10-11 00:00:00 — Ny förbindelse mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den analys av HH-förbindelsen som ska göras även bör innefatta alternativet Europaspåret mellan och och tillkännager detta för regeringen. Järnvägsstråket söderut mot och kontinenten går via . med sitt läge är känslig, den kan stängas av då det blåser kraftiga vindar och trafiken till kontinenten kan bli stillastående. Nuvarande kapacitet på kommer inte räcka till . När Fehmarn bält-förbindelsen öppnar beräknas godstrafiken öka med vilket gör det angeläget att titta på fler förbindelser mellan och . Om hela denna ökning ska belasta kommer det gå ut över persontågtrafiken där pendlingen redan nu beräknas öka . Trots regeringens tydliga ambition att mer gods ska transporteras på järnväg så finns inte behovet av ökad kapacitet för godstransporter med som en fråga att hantera i den strategiska analys av fast förbindelse mellan och , HH-förbindelsen, som regeringen nu ska genomföra. Jag menar att det är anmärkningsvärt att inte godstrafikens ökade kapacitetsbehov beaktas och analyseras och att det inte heller analyseras några alternativa lösningar till HH-förbindelsen. Eftersom en järnvägsförbindelse som kan hantera godståg mellan och inte är möjlig, då det är för djupt vid , så borde alternativa lösningar också analyseras för att få fram bästa möjliga underlag inför beslut om ny fast förbindelse mellan och . Europaspåret – en tågtunnel mellan och för gods och persontåg – vore väldigt kostnadseffektivt och minskar sårbarheten för eventuella terrorattacker och hårt väder som kan stänga . Jämfört med HH-förbindelsen är den stora fördelen med en tågtunnel mellan och att den även kan användas för godstågstrafik. En sådan tunnel skulle kunna fungera för såväl gods som pendeltrafik, och det skulle avlasta och minska lastbilstrafiken på genom . För att nå miljömålen är det viktigt att man optimerar järnvägen för godstrafik och persontrafik. Menar regeringen allvar med de uppsatta miljömålen och att mer gods ska transporteras på järnväg så förutsätter det också att regeringen jämför olika alternativ och beaktar det alternativ som även kan erbjuda gods på järnväg.
mot · H60298 · 2018-10-11 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stimulera kommunerna att införa nyckelfri hemtjänst och tillkännager detta för regeringen. Allt fler rapporter kommer in angående äldre som råkat ut för stölder, rån och överfall i sina egna hem. För att säkerställa våra äldres trygghet så borde regeringen genom införandet av ett statligt öronmärkt bidrag stimulera kommuner att installera någon form av nyckelfria lås. Nyckelfri hemtjänst fungerar så att vid ankomst till brukaren verifierar hemtjänstpersonalen sin identitet över blåtand mellan mobiltelefonen och låsenheten, vilket låser upp låset. Administrationen av behörigheter och uppdatering av programvaran hanteras centralt till alla mobila enheter. Inloggning i mobiltelefonen sker med användarnamn och personlig kod. Det som avgör vilka dörrar personalen är behörig att öppna styrs av de personliga inloggningsuppgifterna. Samma mobiltelefon kan därför användas av olika personer under olika arbetspass. Ett sådant system förhindrar att obehöriga kan ta sig in i lägenheten genom att falskt utge sig för att vara anställda i . Systemet har även många andra fördelar, såsom att tid kan sparas då det ger ökad effektivitet och att vården fokuseras på brukaren samt det sociala innehållet. Ingen i behov av hjälp riskerar att bli liggande hjälplös i utan att någon noterar detta, eftersom systemet registrerar när och hur länge någon varit hos brukaren. Andra stora fördelar är enkel nyckelhantering för personalen, hög säkerhet och säker drift med digitala nycklar, mekanisk öppning och ökad trygghet för brukaren då nycklar ej kan komma i oönskad cirkulation. Detta innebär att bara den som är behörig kan komma in i brukarens lägenhet. Nyckelfri hemtjänst är helt enkelt ett steg mot en professionell och trygg hemtjänst. Initialt är installation av systemet en relativt stor kostnad för kommunerna. Därför vill jag att regeringen utreder möjligheten att införa någon form av stimulansbidrag till de kommuner som väljer att införa detta system för att säkerställa våra äldres trygghet.
mot · H60299 · 2018-10-11 00:00:00 — Obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare och tillkännager detta för regeringen. Många personer drabbas på ålderns höst av demens eller andra sjukdomar. Det kan i vissa fall dessvärre leda till att man har sämre möjligheter att köra bil och kanske till och med kan anses vara olämplig som bilförare. Allt färre läkare anmäler dock olämpliga bilförare till Transportstyrelsen. Enligt en undersökning från framkommer att av läkarna som ställer en demensdiagnos endast gör en muntlig överenskommelse med patienten om att inte köra bil. Färre än av läkarna anmäler patienten till Transportstyrelsen, resten av läkarna väljer att inte alls agera. Personer med demens eller andra sjukdomar, som negativt påverkar förmågan att köra bil, utgör en trafikfara. Människor som av läkare har konstaterats inte vara lämpliga som förare ska inte, såsom nu är fallet, kunna fortsätta att framföra fordon i trafiken och därmed riskera att framkalla fara för andra medtrafikanter. återkallas ca 8 000–9 000 körkort ; denna siffra borde sannolikt vara högre. För att rädda oskyldiga människor från att bli skadade, och kanske till och med dödade, till följd av olämpliga förare så vill vi att möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare ska ses över. Regeringen bör ge relevanta myndigheter i uppdrag att se över möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller och komma med förslag avseende hur dessa kontroller ska utformas samt utifrån vilka kriterier (som exempelvis sjukdom, ålder osv.) som en persons lämplighet som förare ska bedömas.
mot · H6021000 · 2018-11-27 00:00:00 — Polisiära befogenheter för tulltjänstemän ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda möjligheten för tulltjänstemän att bära vapen och även få fler polisiära befogenheter och tillkännager detta för regeringen. Det finns en risk för tulltjänstemän att möta grovt kriminella som är beväpnade vid våra gränser. Det är därför angeläget att se över möjligheterna för våra tulltjänstemän att bära vapen för att skydda sig själv, sina kollegor och andra vid våra gränser. Det får inte vara så att kriminella kan röra sig fritt och att våra tulltjänstemän hamnar i underläge om polisen inte har möjlighet att komma till platsen. Tulltjänstemännens befogenheter i stort behöver även ses över då de kan behöva fler polisiära befogenheter för att kunna jobba ännu mer effektivt. Regeringen bör därför överväga att utreda möjligheterna att också tullens tjänstemän kan få bära vapen och även få andra polisiära befogenheter.
mot · H6021001 · 2018-11-27 00:00:00 — Förvara vapen hos annan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvara vapen hos en annan person och tillkännager detta för regeringen. är det ett brott mot vapenlagen att stadigvarande exempelvis förvara licensierade vapen hemma hos föräldrar i vapenskåp i anslutning till den mark där denne jagar. Den som bor i en del av men har föräldrar och jaktmark i en annan del av landet ska istället förvara vapen hemma och därmed transportera vapen och ammunition långa sträckor i samband med jakt. Det borde istället bli möjligt att förvara vapen hos annan person.
mot · H6021002 · 2018-11-27 00:00:00 — Det ska löna sig att ha arbetat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i pensionssystemet måste löna sig i högre grad att ha arbetat och tillkännager detta för regeringen. I har vi i flera politiska frågor breda överenskommelser som är hållbara . Detta är särskilt viktigt i frågor som påverkar många människor och näringslivet , exempelvis utbildnings-, energi- och pensionssystemet. Det är dock olyckligt och farligt om sådana överenskommelser hamnar i låsta lägen, vilket missgynnar individer såväl som genomförande av nödvändiga reformer. som mindre brister måste kunna åtgärdas på ganska så måste också stora reformer utvärderas i sin helhet . När det gäller pensionssystemet har det från flera håll konstaterats att det svenska pensionssystemet är finansiellt tillförlitligt, och systemet har fungerat väl i det avseendet. Men den andra sidan av myntet, den sociala dimensionen av pensionssystemet, framstår enligt flera rapporter och studier i vissa delar som mindre lyckad. Både och har konstaterat att antalet äldre med låg ekonomisk standard kommer att öka om inget görs. Inte minst är det oroande att ett helt arbetsliv inte ger mycket tillskott i pension, jämfört med en person som varit arbetslös. Detta är inte rimligt. Likväl som det ska löna sig att arbeta jämfört med att inte arbeta måste det vara självklart att det i pensionskuvertet ska löna sig att ha arbetat. En del människor kan och vill arbeta några ytterligare år, vilket kan vara ett sätt att höja sin pension, och detta bör stimuleras. Men det finns många som av olika skäl inte kan jobba vidare. Dessutom har redan EU:s högsta sysselsättningssiffror och flest antal år i arbetslivet. En stor och växande andel svenskar i arbetsför ålder oroar sig för att pensionen inte ska räcka till , som dagens äldre har fått det allt tuffare ekonomiskt i det nya pensionssystemet. Detta sänker människors tillit till systemet, vilket är olyckligt när vi vet att det fungerar väl ur finansiell synvinkel – men mindre väl när det gäller den sociala delen. Två decennier har snart gått sedan det svenska pensionssystemet reformerades. Man kan nu konstatera att det för alltför många pensionärer tyvärr inte lönat sig tillräckligt mycket att ha arbetat. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H6021003 · 2018-11-27 00:00:00 — Minskning av antalet myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. För oss medborgare är det viktigt att staten är ansvarsfull med våra skattepengar. Det innebär att de endast ska användas till rätt saker, på rätt sätt och inte i högre omfattning än vad som är nödvändigt för att värna, bevara och utveckla välfärdens kärna. Således föreligger alltså ingen nödvändig koppling mellan graden av välfärd och antalet spenderade skattekronor, även om det givetvis finns undantagsfall. Många av våra myndigheter har uppstått som resultat av legitima behov. De levererar hög medborgarnytta och samhället skulle svårligen klara sig utan dessa. Däremot finns andra myndigheter som överlevt sig själva. Deras faktiska nytta är överspelad och grundandet av dessa myndigheter var mer ett uttryck för politiska särintressen som även dessa saknar existensberättigande i dagens . Det vore olyckligt att föregripa en eventuell utredning om vilka myndigheter som skulle kunna läggas ner. Däremot finns det anledning att belysa de nyckelegenskaper som nedläggningsmogna myndigheter besitter: Myndigheten är inte ensam inom sin verksamhet utan skulle kunna ersättas av en annan redan befintlig sådan. Myndighetens verksamhet är baserad enbart på ett mindre särintresse, vilket torde diskvalificera denna för skattefinansiering. Myndighetens verksamhet är baserad på partipolitik, vilket exkluderar vissa medborgare från att ta del av nyttan. Myndighetens verksamhet är av sådan art att den inverkar menligt på den privata sektorn. Myndighetens verksamhet är av sådan art att det saknas anledning till att den sköts av staten och därmed finansieras av skattebetalarna. Sammantaget ligger det i samhällets intresse att avveckla de myndigheter som saknar central betydelse för medborgarnas rätt till välfärd, nytta och trygghet. Sådana myndigheter representerar därför en belastning som vida överstiger deras operativa kostnader. utgör de ett hot mot långsiktigt ansvar där hushållning med medborgarnas skattepengar utgör själva hörnstenen i en seriös samhällsutveckling. Det är regeringen som har beslutsrätten över vilka myndigheter som ska finnas och hur de ska styras. Med denna beslutsrätt följer ett ansvar gentemot skattebetalarna att de sköts på ett så effektivt och förtroendegivande sätt som möjligt. För att upprätthålla legitimiteten såväl för vårt skattesystem som för myndighetsväsendet finns det alltså anledning att göra en översyn beträffande vilka myndigheter som skall finnas kvar, något regeringen sålunda bör initiera, i syfte att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter. Boriana (M)
mot · H6021004 · 2018-11-27 00:00:00 — Hindra hatpredikanter från att resa in i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hindra hatpredikanter från att resa in i och tillkännager detta för regeringen. Religiös extremism är ett växande problem i det svenska samhället. Vid upprepade tillfällen har religiösa samfund i bjudit in utländska predikanter som uppmanar till våld och förtryck mot olika religiösa grupper eller minoriteter. Det uppmärksammas på sociala medier och i media och det har från olika håll rests krav om att de ska förbjudas att resa in i landet. Men ingenting händer. har tagit tag i problemet genom att sammanställa en lista över religiösa ledare som är bannlysta från att resa in i landet, med hänvisning till den allmänna ordningen. Det innebär att hatpredikanter av den typ som frekvent dyker upp i inte tillåts sätta sin fot i . Det ger en klar signal om vad som är acceptabelt och inte, och det är något som vi borde ta efter. Vi kan inte acceptera att hatpredikanter kommer till för att predika hat mot samhället och för att uppmana människor att begå våld mot kvinnor och barn, sprida idéer om terror och våld i religionens namn och undergräva grundläggande värderingar om allas lika rättigheter och värde. Boriana (M)
mot · H6021005 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa länsstyrelserna och överföra deras uppgifter till lokala och regionala organ respektive andra statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra till försöksregion för avskaffandet av länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. är regeringens främsta företrädare i länen. Målsättningen för 21 länsstyrelser är att säkerställa att de mål som riksdag och regering satt upp också efterlevs och genomförs genom att vara respektive läns tillsynsmyndighet. har i uppdrag att som första prövningsinstans hantera frågor som exempelvis rör överklagade detaljplaner och bygglov. Beslut som fattas av politiska företrädare kan därför via ett överklagande till överprövas av en enskild tjänsteman. Således blir det viktigare för invånarna vem som anställs på vissa statliga befattningar än vem de i fria val väljer att företräda dem i kommunen. Därmed går uppdraget längre än att endast är en tillsynsmyndighet. Utredningen och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning presenterades för den förra alliansregeringen och tar bland annat upp roll. I ett exempel pekar utredningen också på den rollkonflikt som kan uppstå inom ramen för arbete om myndigheten själv är nära knuten till det objekt som man ska fatta beslut om. Dessutom gör olika länsstyrelser helt olika bedömningar i de ärenden som de hanterar, vilket skapar en stor osäkerhet hos både privatpersoner, företag, kommuner och andra berörda. Denna osäkerhet är i sig direkt skadlig och hämmar utvecklingen då fastighetsägare ibland väljer att avstå från att sätta igång bostadsbyggnationsprojekt som de ser en risk i att kommer att stoppa. gav alliansregeringen också i uppdrag att utreda den statliga regionala förvaltningen för att se hur förvaltningens utformning kan bli såväl tydligare som mer samordnad. Politiska frågor som berör respektive län torde först och främst beslutas och behandlas av politiska och demokratiskt valda företrädare. bör hanteringen av exempelvis överklaganden istället hanteras av förvaltningsdomstolen i länet i motsats till . Möjligheten bör därför beaktas att i lämpligt sammanhang se över de 21 länsstyrelsernas roll med syfte att myndigheten avskaffas och dess uppgifter överförs till lokala och regionala organ respektive andra statliga myndigheter. I har regionen redan tagit över det regionala utvecklingsansvaret och ansvaret för näringslivsfrågorna, uppgifter som i andra län tillfaller länsstyrelserna. Detta gör särskilt lämpligt som försöksregion för avskaffande av . Detta bör ges regeringen till känna. Boriana (M)
mot · H6021006 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till gratis tolkservice och tillkännager detta för regeringen. Rätten till tolkservice fastslås i förvaltningslagen 8 §: När en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Det finns ingen tidsbegränsning för denna rättighet så de facto kan svenska medborgare och personer som har bott i landet använda gratis tolkservice i kontakter med , sjukvården, domstolsväsendet etc. Myndigheter och institutioner ska vara tillgängliga, men den enskilde har även en skyldighet att göra allt vad han eller hon kan för att bli en del av det svenska samhället. En begränsning av rätten till gratis tolkservice skulle kunna ha flera positiva effekter. Bland annat skulle incitamentet att lära sig svenska öka. Kunskaper i svenska är en nödvändig grund för integrationen och möjligheten att ta del i samhällslivet, och därför ska människor som har kommit till och bosatt sig här uppmuntras till det. Alla har dock inte samma möjligheter att lära sig ett nytt språk och därför bör äldre och personer med funktionsnedsättning inte omfattas av begränsningen. Boriana (M)
mot · H6021008 · 2018-11-27 00:00:00 — Lägg ned Myndigheten för stöd till trossamfund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en nedläggning av Myndigheten för stöd till trossamfund och tillkännager detta för regeringen. Huvuduppdraget för Myndigheten för stöd till trossamfund är att ge ekonomiskt och allmänt stöd till trossamfund verksamma i . Enligt myndighetens hemsida är syftet med stödet ”att skapa förutsättningar för trossamfund att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg”. Det är regeringen som bestämmer vilka trossamfund som ska få stöd, och delade myndigheten ut till olika samfund i landet. Myndigheten delar inte ut några pengar till . är ett sekulärt land där stat och kyrka är skilda från varandra. Vi har religionsfrihet vilket innebär att var och en är fri att utöva sin tro, och vara medlem av en församling efter egna preferenser. Tron är en fråga för individen och staten bör därför inte finansiera religiösa samfund. Utöver ovan redovisade principiella syn på stöd till trossamfund kan det konstateras att det finns andra aspekter som talar mot sådant stöd. Statligt stöd har vid ett flertal tillfällen utbetalats till religiösa samfund med en syn på demokrati, jämställdhet och alla människors lika värde oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning som inte är förenlig med de värderingar vårt öppna och toleranta svenska samhälle står för. Detta är självklart helt oacceptabelt. Det är vidare problematiskt att staten ska avgöra vilka trossamfund som ska få bidrag och vilka som ska vara utan. Det står givetvis var och en som vill fritt att volontärarbeta eller donera pengar till valfri församling, men skattepengar bör inte gå till att finansiera religiös verksamhet. Boriana (M)
mot · H6021009 · 2018-11-27 00:00:00 — Slopat krav på domarerfarenhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra kravet på domarerfarenhet i förordningen med instruktion för och tillkännager detta för regeringen. I förordningen (2007:860) med instruktion för () stipuleras i 6 och 10 §§: ”Säkerhetsutredningar ska ledas av myndighetschefen eller av en haveriutredare som är jurist och har domarerfarenhet” samt: ”Generaldirektören är myndighetschef. Generaldirektören ska vara jurist och ha domarerfarenhet.” När myndigheten bildades var det säkert motiverat att generaldirektören och utredningsledarna skulle ha domarerfarenhet, eftersom myndighetens utredningar i praktiken utfördes av inhyrda experter, under SHK:s ordförandeskap. SHK:s ordförandeskap kunde garantera den självständighet och opartiskhet som är grundläggande i en säkerhetsutredning. , när myndigheten förfogar över egen utredningsexpertis, och utredningsordförande såväl som utredningsledare finns inom de egna leden i SHK, är kravet på domarerfarenhet ganska omodernt. Dessutom utesluter kravet alla andra yrkesgrupper, inklusive samtliga jurister som inte har domarerfarenhet. Anställda inom som är väl kvalificerade men inte har juristutbildning och domarerfarenhet kan således inte utvecklas inom myndigheten. och rådets direktiv /18/EG om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn har implementerats i svensk rätt genom lagen och förordningen om undersökning av olyckor (1990:712). Av direktivet framgår dels att medlemsstaterna ska tillse att olycksutredningarna genomförs opartiskt, dels att det ska finnas sakkunniga utredare med kompetens avseende sjöolyckor. Utredningsorganet, i detta fall SHK, ska dessutom tillse att utredarna har de praktiska kunskaper som behövs för arbetet samt att man vid behov kan kalla in experter. Dock finns det inget uttryckligt krav på domarkompetens vare sig i direktivet eller i lagen, varför en ändring av kravet på domarerfarenhet torde vara möjlig. Boriana (M)
mot · H6021010 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bygga ut till trefilig motorväg och tillkännager detta för regeringen. Nästan sker det olyckor på mellan och . Än så länge har ingen av dessa olyckor haft dödlig utgång, men de ekonomiska och mänskliga kostnaderna är enorma. , under morgon- och eftermiddagstimmarna, bildas det långa köer av bilar, vars passagerare har bråttom till jobbet, barnens aktiviteter eller hemmet. Det är en stor tidsförlust för alla när tid som kan användas effektivt tillbringas i köer – oavsett om man kör själv, samåker eller åker kollektivt. Omräknat i pengar är det miljarder som går upp i rök. Dessutom resulterar köerna i ökade utsläpp. är en expansiv region och kommunerna längs lockar ständigt nya invånare som arbetspendlar. En satsning på utbyggnad av är förutom en satsning på trafiksäkerhet och miljö också en satsning på utvidgning av arbetsmarknaden. Vilket leder till att fler människor kommer i arbete, tillväxten i ekonomin blir högre och skatteintäkterna ökar. Boriana (M)