mot · H6022895 · 2018-11-30 00:00:00 — Den nedsatta energiskatten skapar incitament till lägre utsläpp av växthusgaser från fartyg i hamn, då det blir relativt sett billigare att använda jämfört med generatorer som drivs med diesel eller eldningsolja. passar bäst för färjor och fartyg i linjetrafik som frekvent anlöper hamn och har fasta kajplatser. blir miljönyttan större ju fartyget ligger i hamn. av de svenskregistrerade handelsfartygen omfattas av nedsättningen. Dessa står för av den totala bruttodräktigheten. Nedsättningen av energiskatten har varit framgångsrik och minskar både utsläppen från fartyg i hamn och bullernivån. Många svenska hamnar har investerat i nya anläggningar . Med tanke på den senaste tidens utveckling av batteridrivna fartyg och elhybrider, bör det även undersökas om dessa kan inkluderas i skattenedsättningen. En fungerande järnväg är avgörande för ett hållbart och robust transportsystem. Tåget är ett klimatsmart transportmedel och står för mindre än en procent av hela den svenska transportsektorns utsläpp av koldioxid. Svenska företag och inte minst industrin måste kunna lita på att järnvägen fungerar och att de kan välja tåget som ett hållbart transportslag för att frakta sitt gods. För att fler ska kunna välja tåget behöver punktligheten förbättras som befintlig bankapacitet används mer effektivt. Även om alliansregeringen nästan fördubblade anslagen för drift och underhåll av järnväg så var det inte tillräckligt. prioriterar därför järnvägsunderhåll och vi lägger lika mycket resurser som den nuvarande regeringen på att bygga ut järnvägen med ny kapacitet. vill vi införa styrmedel för en effektivare användning av järnvägen. Vi vill gynna en utveckling där fler väljer tåget som transportmedel, såväl för gods som för persontransporter. ställer sig positiva till ökad järnvägsutbyggnad med fokus på den regionala pendlingen som är avgörande för jobb och tillväxt. Kraftiga underhållsinsatser ska kombineras med investeringar i kostnadseffektiva kapacitetshöjande åtgärder i hela landet. Det regionala pendlandet och industrins behov av pålitliga godstransporter ska stå i centrum. Fokus bör ligga på de sträckor där kapacitetsbristerna är som störst. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är det viktigt att beakta livscykelanalyser för att säkerställa att investeringar inte blir ineffektiva. Byggandet av järnväg genererar i sig betydande koldioxidutsläpp och därför ska resurser inte läggas på sträckor där dessa utsläpp inte kan hämtas hem. För att infrastrukturen ska kunna användas så effektivt som möjligt och för att investeringar ska få största möjliga effekt bör infrastrukturplaneringen med våra grannländer vara gränsöverskridande när så krävs. Åtgärder på EU-nivå är nödvändiga för att utveckla sammanhållna och effektivt fungerande marknader för järnvägstransporter i . Det så kallade fjärde järnvägspaketet, som ska implementeras i , syftar till att skapa bättre förutsättningar för ett gemensamt europeiskt järnvägsområde utan tekniska, administrativa och rättsliga hinder mellan länderna. Paketet innebär att de nationella persontrafikmarknaderna i EU öppnas upp för konkurrens av kommersiell trafik, vilket bidrar till ett attraktivt, effektivt och långsiktigt hållbart trafikutbud av god kvalitet. Det bidrar till ett ökat resande på järnväg till förmån för tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och miljö. vill arbeta för ett fullt genomförande av det fjärde järnvägspaketet i och övriga medlemsstater. presenterar ytterligare förslag för en bättre fungerande järnväg i kommittémotionen Transporter för jobb och tillväxt. klimatarbete, välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en fungerande energipolitik. Den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. är i toppen av EU när det gäller andelen förnybar energi. Vårt tidigare mål om förnybart nådde vi . Det handlar framför allt om bioenergi och vattenkraft, men även vindkraften har ökat snabbt. Koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till klimatmålens uppfyllelse men också att skapa nya jobb och exportmöjligheter. Industrin och transportsektorn bör i största möjliga mån dra nytta av att vi har ren el, därför bör vi se över hur vi kan attrahera mer energiintensiv industri till . ställer ökad efterfrågan på el också krav på en utbyggd och driftsäker infrastruktur. slöts en bred energiöverenskommelse mellan , , , . Därigenom har förutsättningar skapats för långsiktiga spelregler genom förnybar energiproduktion, utfasning av fossila bränslen och kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Målet för är förnybar elproduktion. Detta innebär inte ett stoppdatum för kärnkraft och inte heller en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. Med energiöverenskommelsen på plats är det hög tid att fokusera på morgondagens elmarknad, hur framtidens marknadsdesign ska se ut och hur ska klara de utmaningar gällande kraftöverföring som ett elsystem med allt mer intermittent kraft, såsom sol- och vindkraft, medför. Globala utmaningar och möjligheter Genom den europeiska energiunionen länkas samman. Detta är en viktig process som binder ihop våra marknader, ökar handeln med el och bidrar till att trygga elförsörjningen även i . När marknaden växer ökar intresset för att investera i klimatsmart el i . Resultatet blir ett säkrare och mer klimatsmart . bör driva på för en gemensam energimarknad där långsiktiga konkurrenskraftiga spelregler råder. Klimatutmaningen ställer krav på hela världen att ställa om. Det förutsätter att miljötekniken fortsätter att utvecklas. Vi behöver underlätta export av svensk koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. är en nettoexportör av el, har exporterat mellan 10–, men möjligheterna behöver förbättras. Ett konkret problem är att långt ifrån alla EU-länder har marknadspriser på el. Därför menar vi att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovationer går hand i hand med en modern energipolitik. Vi föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv och se över vilka åtgärder som skulle behövas för att ska fortsätta vara konkurrenskraftigt. Kompensation för indirekta effekter Den svenska energiproduktionen utgör i stort en konkurrensfördel för det svenska näringslivet. Det betyder dock inte att det inte finns utrymme för förbättring. Elnätet är sammankopplat med våra grannländer vilket leder till att fossil energi också påverkar priset. Eftersom den sista kilowattimmen bestämmer priset på all el som säljs påverkar EU ETS indirekt elpriset, trots att elen inte har några utsläpp. Dessa indirekta effekter får medlemsstaterna kompensera för men det nuvarande systemet för kompensation motarbetar dock hela utsläppshandelns syfte, då det ger länder som ännu inte ställt om sin elproduktion en konkurrensfördel gentemot länder som faktiskt minskat sin andel fossilbaserad elproduktion. Detta eftersom endast el producerad med fossila bränslen genererar de intäkter som används för kompensationen. Ett sådant system är i grunden orimligt. Att harmonisera kompensationen för indirekta effekter på EU-nivå skulle i förlängningen gynna länder som har ställt om sin elproduktion och på så sätt främja övergången till ett fossilfritt samhälle. En harmonisering är också något som och partigruppen drev i förhandlingarna om den nya utsläppshandeln. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kapslar in koldioxid och kan användas i produkter som ersätter till exempel plast och andra energikrävande material samt för att ersätta fossila bränslen och drivmedel. En förutsättning för detta är dock att skogen kan brukas effektivt och hållbart. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Trots omfattande kritik väljer regeringen att inte se över tillämpningen av artskyddsförordningen och inventeringen av nyckelbiotoper. Få andra branscher kräver sådan långsiktighet som skogsindustrin. Skogsägaren, och kommande generationer, måste kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna underlättar omställningen till ett mer hållbart samhälle. En brukad skog växer snabbare än en skog som inte brukas och kan därför lagra mer koldioxid. Om skogsbruket skulle ställas om till lägre tillväxt skulle det därmed göra det svårare att nå målet om ett fossilfritt . Att det svenska skogsbruket är effektivt framgår av en undersökning som visar att om och applicerade det svenska skogsbrukets metoder skulle de kunna lagra upp till mer koldioxid . Det kan jämföras med nettoutsläpp av koldioxid, som uppgick till . Ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för ersättning av fossila produkter i takt med att uttaget kan bli större. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Skogen har därmed stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Vi menar att klimathänsyn inte tillräckligt beaktas i de avvägningar som görs med stöd av . Därför föreslår vi att ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att man tillsammans med de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar samverkan mellan både stat och näringsliv för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. vill därför inrätta en nationell bioekonomistrategi. Vi ser även stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Internationella avtal och förhandlingar ska behålla sin pådrivande roll i de internationella klimatförhandlingarna. är viktigt och vi ska fortsätta att utveckla det. Det finns dessutom många andra internationella konventioner som vi ser ett behov av att uppdatera och göra ändringar i. Ett sådant exempel är Chicagokonventionen som reglerar den internationella flygmarknaden (se avsnittet om flyget i denna rapport). I stället för att använda marknadskrafter för att sänka utsläppen globalt har FN genom valt att ha ett nedifrån-och-upp-perspektiv för att sänka utsläppen. Varje land får i princip bestämma hur stor dess kapacitet för utsläppsminskningar är och förväntas sedan genomföra åtgärder i linje med det. Genom handelsavtal har möjlighet att påverka andra länder. Den huvudsakliga kompetensen att förhandla handelsavtal finns dock i . Därför är det viktigt att en svensk klimatpolitik alltid har med sig det europeiska perspektivet. bör exempelvis vara pådrivande för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal. Vidare är det naturligt att verkar för att det gröna frihandelsavtal som EU just nu förhandlar, Environmental Goods Agreement, blir så omfattande som möjligt; tullar på klimatsmarta varor måste sänkas eller helt tas bort. bör också sträva efter att komma överens med andra länder som har koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter, i syfte att nå en överenskommelse om gemensamma regler. Steg som tas för att koppla samman EU:s utsläppshandelssystem med andra länders motsvarigheter bör påskyndas. Exempelvis har EU redan kopplat samman ETS med motsvarande utsläppshandelssystem i . bidrar med pengar till internationella organisationer som arbetar med att motverka klimatförändringar. Enligt statsbudgeten var den totala biståndsramen fastslagen till . Det motsvarar en procent av BNP. går till multilaterala projektorganisationer och projektfonder. Av dessa 14 miljarder är det (knappt en miljard) som har som sitt primära syfte att sänka utsläppen av växthusgaser. De två enskilt största svenska bidragen är de till FN:s två fonder och Globala miljöfonden (Global Environment Facility), som tillsammans får . Räknar man också in så ökar siffran, men även om har flertalet projekt som just går ut på att motverka klimatförändringar så är det inte huvudfokus för verksamheten. Genom vår roll som stor givare kan vi dock driva på att fokusera mer på klimatfrågan. Den största delen av biståndsbudgeten går till bilaterala utvecklingsprojekt. handlar det om sammanlagt . Av projekten är det få som har utsläppsminskningar som huvudsyfte. Enligt regeringens egna uppgifter är det av utbetalningarna som syftar till att sänka utsläppen. går till projekt som har som delsyfte att minska utsläppen. Det finns dock andra klimatrelaterade projekt som Sida finansierar. rörde det sig om som på olika sätt gick till klimatprojekt. Av dem är det någonstans som går till att sänka utsläppen. Många andra länder lägger en betydligt större andel av sitt bilaterala bistånd på miljö- och klimatinsatser. För del handlade det om . Motsvarande siffra för hela världen var . Det svenska miljö- och klimatbiståndet fokuserar i högre grad på klimatanpassning medan andra länder tenderar att lägga pengarna på att motverka utsläpp. Åtgärder för klimatanpassning är förstås viktiga, men de tar oss inte närmare tvågradersmålet. Ett utökat fokus på bilateralt bistånd som syftar till att minska de globala utsläppen är därför önskvärt. Denna analys har bland annat gjort som lägger mångfalt större del på bistånd med huvudsyfte att minska klimatutsläpp. Även om sticker ut så är det noterbart att såväl som lägger betydligt mycket mer fokus just på att minska utsläppen. Ett exempel på ett svenskt projekt som gjort stor nytta är finansieringen av vattenkraft i . Biståndet borde i större utsträckning gå till fler sådana projekt som ger konkreta resultat och som hjälper länder att utvecklas som de bidrar till ett bättre klimat. Om vi höjde andelen bilateralt bistånd som går till att reducera klimatutsläppen från dagens till skulle det innebära ytterligare cirka 2–för att sänka klimatutsläppen globalt. Det är centralt att vi ger de länder som står inför en tillväxtresa möjligheten att undvika de misstag som vi begått. Genom vårt bistånd har vi en möjlighet att bidra till precis just detta. Ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar. Dessa mekanismer har gett goda resultat på flera plan, såsom klimatpåverkan, luftkvalitet och hälsa samt tekniköverföring och teknikutveckling. Clean Development Mechanism (CDM) tillkom i samband med Kyotoprotokollet. Mekanismen möjliggör för industriländer att investera i projekt för att minska utsläppen i andra delar av världen och avräkna de uppnådda utsläppsminskningarna mot de egna målen. I finns ett avsnitt som handlar om att utveckla flexibla mekanismer för att sänka utsläppen. Systemet är inte färdigförhandlat – men rätt hanterat skulle det kunna bli ett globalt system för handel med utsläppsrätter. Det nya systemet är tänkt att ersätta Kyotoprotokollets CDM-system. Kopparklint (M)