mot · H6022733 · 2018-11-30 00:00:00 — Effektiv styrning mot klimatmålen I denna motion lyfter fram förslag för mer effektiv styrning mot klimatmålen, med utgångspunkt i det klimatpolitiska ramverket. , skogsvårdslagen och många andra regelverk är utformade på ett sätt som strider mot det klimatpolitiska ramverkets mål och syften. Detta hotar målen och uppfyllelse av det nationella ansvaret vi förbundit oss till i . Annan lagstiftning behöver justeras så att den bättre bidrar till klimatmålen. Denna motion föreslår åtgärder för en så effektiv implementering av det klimatpolitiska ramverket som möjligt, och åtgärder som underlättar offentlig styrning för att nå de mål som satts upp. presenterade FN:s klimatpanel IPCC en specialrapport som bekräftar den bild som forskare har gett i tidigare rapporter: att klimatförändringen hotar både ekosystem och människans villkor på jorden. Men rapporten visar också att det är stor skillnad mellan att tillåta två graders uppvärmning, som länge har varit det accepterade målet, och att begränsa uppvärmningen till . Rapporten bekräftar även att det, baserat på dagens kunskap, är möjligt att nå 1,5-gradersmålet, men att det är ännu mer bråttom att genomföra åtgärder både nationellt och globalt. har i regering drivit igenom ett antal stora klimatpolitiska reformer. Dels det klimatpolitiska ramverket och nya klimatmål, dels en mängd konkreta satsningar som exempelvis klimatklivet, stadsmiljöavtalen, industriklivet och bonus-malus. Det är av största vikt att dessa satsningar fortsätter att utvecklas. ser ett stort behov av en tydligare målstyrning av och genomslag för EU:s klimatarbete. För att åstadkomma det anser vi att ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag ska införas på EU-nivå. På nationell nivå föreslår vi ett stort antal åtgärder för att få en effektivare styrning mot klimatmålen. Det handlar till exempel om en översyn av , skogsvårdslagen och annan lagstiftning så att den bidrar till att nå klimatmålen. Vi anser också att varje departement i statsbudgeten ska redovisa hur stora utsläpp av växthusgaser som sker inom departementets ansvarsområde, och att alla offentliga utredningar ska redovisa vilken påverkan deras förslag ger på utsläpp av växthusgaser. Vi ser behov av att ta fram fler sektorsmål, med etappmål som visar hur snabbt målen ska nås. Vi anser också att det är dags för att anta ett kompletterande mål för den klimatpåverkan som bidrar till genom utsläpp från varor, resor och tjänster, alltså ett mål för konsumtionsbaserade utsläpp. ser att både kommuner och näringsliv har avgörande roller i klimatomställningen. Därför lyfter vi i denna motion ett antal förslag för att stärka och underlätta deras klimatarbete. 1 Det är bråttom 1.1 Skillnaden 1,5 och 2 grader 2 och svenskarnas utsläpp 2.1 Kommuner som föregångare i klimatarbetet 2.2 Industrisektorns och näringslivets klimatansvar 3 Klimatreformer i den rödgröna regeringen 3.1 Klimatpolitiskt ramverk och nya ambitiösa utsläppsmål 3.2 Sektorsmål för transporterna 3.4 Bonus–malus-system och elcykelpremie 3.6 Stadsmiljöavtal för cykel och kollektivtrafik 3.7 Åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan 3.8 Bred samverkan för ett fossilfritt 3.10 visar internationellt klimatledarskap 4 Förslag på politiska reformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att EU:s utsläppsmål bör skärpas så att det ligger i linje med 1,5-gradersmål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att genomdriva ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag på EU-nivå, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att reformera för statsstöd, stödsystem, budget och övrig politik så att de bidrar till ett fossilfritt samhälle och genomförandet av EU:s del av , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av , skogsvårdslagen och annan relevant lagstiftning så att den bidrar till uppfyllelse av de klimatmål som har beslutats av riksdag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av så att den bidrar till uppfyllelse av de klimatmål som har beslutats av riksdag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av lagen om offentlig upphandling så att den bidrar till uppfyllelse av de klimatmål som har beslutats av riksdag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av relevanta mål inom alla sektorer, såsom de transportpolitiska målen, så att de bidrar till att uppnå de klimatmål som har beslutats av riksdag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statsbudgeten ska redovisa hur anslag, anslagsförändringar och ändrad lagstiftning inom varje utgiftsområde påverkar utsläppen av växthusgaser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje departement i statsbudgeten ska redovisa hur stora utsläpp av växthusgaser som sker inom departementets ansvarsområden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommittéförordningen bör ändras så att påverkan på utsläpp av växthusgaser av utredarens förslag alltid redovisas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbrev till myndigheter bör ses över och anpassas till det klimatpolitiska ramverket och klimatlagen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ytterligare sektorsmål med tydligt utpekat ansvar om genomförande, utöver det nuvarande för transportsektorn, t.ex. för sektorer som bostad och jordbruk, samt etappmål för hur snabbt utsläppen ska minska, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra vilken myndighet som har huvudansvar för sektorsmålet för transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett kompletterande mål för den klimatpåverkan som bidrar till i andra länder genom utsläpp från varor, resor och tjänster – dvs. ett konsumtionsmål, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag på åtgärder för att uppnå ett kompletterande konsumtionsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett arbete som ger förslag på att undanröja de hinder som lyfts fram i näringslivets klimatfärdplaner, som har tagits fram inom ramen för Fossilfritt , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om att kommunerna ska anta lokala klimatmål som bidrar till att nå de nationella klimatmålen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en plattform där kommunernas klimatåtgärder, klimatplaner och klimatbudgetar kopplas till 1,5-gradersmålet och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunernas möjlighet att rapportera sina utsläppsminskningar i enlighet med bör underlättas, t.ex. genom förbättrad utsläppsstatistik på nivå hos berörda myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. För att kunna genomföra den klimatomställning vi har framför oss behöver vi förändra de system som styr vårt samhälle i grunden. För att få till en verklig omställning krävs mer än enskilda klimatpolitiska förslag – det krävs en förändring av hela vårt samhälle och hur vi värderar olika samhällsmål gentemot varandra. För är det självklart att klimatmålen måste vara styrande för hela statsapparaten. Därför fokuserar vi i denna motion på hur vi kan få en effektivare styrning mot klimatmålen. –2018 enades sju av åtta riksdagspartier om ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag med tydliga, långsiktiga mål och beskrivningar av hur regeringen ska rapportera om utvecklingen. Lagen trädde ikraft . tillsattes ett klimatpolitiskt råd med uppgift att granska om den förda politiken leder mot de mål som har ställt sig bakom. Det klimatpolitiska ramverket syftar till att säkerställa att tar ett långsiktigt ansvar för sin del av de globala mål som vi har åtagit oss att uppfylla. behöver annan lagstiftning anpassas till det klimatpolitiska ramverket så att styrningen mot klimatmålen blir så effektiv som möjligt. Sedan överenskommelsen om det klimatpolitiska ramverket antogs och klimatlagen trädde i kraft har det blivit allt mer uppenbart att andra delar av den svenska lagstiftningen och styrningen inte är anpassad till det klimatpolitiska ramverkets mål och regler. Det finns många exempel på detta: Inget departement eller myndighet har huvudansvar för att transportsektorns mål ska nås. Det innebär att det inte är säkert att de åtgärder som genomförs är tillräckliga för att klimatmålen ska nås. Det är möjligt för vem som helst att bygga ett nytt, fossileldat kraftverk eller att exploatera fynd av fossila bränslen i . Direktiv till myndigheter och utredningar speglar inte med automatik det klimatpolitiska ramverket. Lagförslag kan läggas utan att konsekvensutredas ur klimatsynpunkt. , skogsvårdslagen och många andra regelverk är utformade på ett sätt som strider mot det klimatpolitiska ramverkets mål och syften. Detta hotar målen och uppfyllelse av det nationella ansvaret. Även behöver ses över för att på ett effektivare sätt styra mot klimatmålen. En sådan inkonsekvens som dessa exempel visar på skulle aldrig accepteras inom andra politikområden, exempelvis finanspolitiken. Med denna motion vill de gröna belysa vikten av att agerar snabbt och kraftfullt för att begränsa uppvärmningen av jordens medeltemperatur till max . Vi vill beskriva åtgärder som leder till en så effektiv implementering av det klimatpolitiska ramverket som möjligt och åtgärder som underlättar offentlig styrning för att nå de mål som satts upp. Förslagen i denna motion är avgörande för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag i konkreta verksamheter och leda till ytterligare utsläppsminskningar. För den som vill utforska andra klimatpolitiska förslag hänvisar vi till klimatfärdplan och till motionen ”Klimatet kan inte vänta 2018/19:1004” som lyfter några av de viktigaste förslagen. Vi hänvisar också till motionen ”Fasa ut fossila subventioner 2018/19:2606”. 1 Det är bråttom Redan nu har den globala medeltemperaturen stigit med en grad. Vi ser konsekvenserna i form av fler värmeböljor och andra former av extremväder, skogsbränder och glaciärer som smälter. fick vi alla erfara vad extrem torka och hetta innebär. Känslan av knastertorr skog som när som helst kan omvandlas till en okontrollerbar brand var skrämmande. På åkrarna fanns bara tunna strån av gulnad säd. kom rapporter om extremväder från många håll i världen. Konsekvenserna av en grads höjning av den globala medeltemperaturen är påtagliga. De är här och . presenterade FN:s klimatpanel IPCC en specialrapport som bekräftar den bild som forskare har gett i tidigare rapporter: att klimatförändringen hotar både ekosystem och människans villkor på jorden. Men rapporten visar också att det är stor skillnad mellan att tillåta två graders uppvärmning, som länge har varit det accepterade målet, och att begränsa uppvärmningen till . Rapporten bekräftar även att det, baserat på dagens kunskap, är möjligt att begränsa uppvärmningen till , men att det är ännu mer bråttom att genomföra åtgärder både nationellt och globalt. har i olika sammanhang ställt sig bakom behovet av att begränsa den globala uppvärmningen till och allt talar för att de mål som har ställt sig bakom i klimatlagen inte räcker för att uppfylla ansvar i . Därmed blir det än mer angeläget att gör allt för att nå målen. Utöver detta bör redan nu peka ut nya sektorsmål och i etappmål beskriva hur snabbt utsläppsminskningen måste ske. Mot bakgrund av 1,5-gradersrapporten ser vi att dagens mål inom det klimatpolitiska ramverket kommer att behöva skärpas ytterligare. ser vi också behov av att få en klimatpositiv utveckling, det vill säga att vi också hittar lösningar som tar bort koldioxid ur atmosfären och alltså bidrar till negativa utsläpp. Eventuella förändringar av de grundläggande målsättningarna behöver ske genom breda överenskommelser. Just nu är det dock viktigast att fokusera på att förstärka implementeringen och effektiviteten i det klimatpolitiska ramverket på andra sätt, exempelvis genom att den ska få genomslag i annan lagstiftning och genom fler sektorsmål och etappmål. 1.1 Skillnaden 1,5 och 2 grader Det är uppenbart att denna utmaning inte är något som enskilda individer, kommuner eller ens nationer kan lösa på egen hand. Samarbete är nödvändigt. Föregångare som visar att det är möjligt att minska utsläppen och leva ett gott liv är en förutsättning för att världen ska lyckas. Här har en viktig roll. 2015 var ett politiskt genombrott i det internationella klimatarbetet. Då enades världens länder om att arbeta för att hålla den globala uppvärmningen men att sikta mot . I samband med det bad världens regeringar IPCC att ta fram ett vetenskapligt underlag om vilka klimateffekter som följer jämfört med uppvärmning och vilka möjliga utvecklingsvägar som finns för att klara det skarpare målet. Skillnaden i klimateffekter är tydlig. Enligt rapporten kommer 75–av världens korallrev att gå förlorade vid en höjning av den globala medeltemperaturen till . Vid två graders höjning är praktiskt taget alla korallrev borta – . På samma sätt kan andra ekosystem vara på väg mot kollaps med stigande temperaturer, inte minst arktiska miljöer. Mellan 1,5 och 2 grader påbörjas också en obönhörlig och irreversibel avsmältning av landisar, som i förlängningen kan leda till stora höjningar av havsnivån. Skillnaden mellan och är dessutom en fråga om huruvida hundratals miljoner människor utsätts för extrema värmeböljor, vattenbrist och fattigdom eller inte. Rapporten innehåller många fler oroande fakta och analyser som måste tas på fullaste allvar, men två övergripande slutsatser står klara: För det första att det finns oändligt mycket att vinna på att hålla temperaturhöjningen . Det innebär en möjlighet att rädda många, många liv och att förhindra oreparerbara skador på ekosystemen och enorma kostnader för samhället. För det andra måste vi för att klara 1,5-gradersmålet göra en klimatomställning i en takt som saknar historiskt motstycke. I har vi tack vare det klimatpolitiska ramverket nu en ambitiös och långsiktig inriktning för klimatpolitiken med en bred förankring i . Men mycket återstår för att målen inom ska kunna nås, både i det nationella och internationella klimatarbetet. Vi närmar oss snabbt temperaturhöjning och det är mycket oroande. Den globala uppvärmningen är cirka en grad och med nuvarande utsläpp är den förväntade uppvärmningstakten per årtionde. Vi ska vara medvetna om att global uppvärmning på intet vis är okej. Till exempel beräknas 70–av havens koraller att försvinna redan . uppvärmning begränsar ändå effekterna som uppstår . Det halverar exempelvis antalet människor som påverkas av vattenbrist och det minskar upptinande av permafrost, något som vi fortfarande inte riktigt vet hur stor effekt det kan komma att få på den globala uppvärmningen. kräver väsentligt mer arbete än och ländernas nuvarande politik räcker inte. Utveckling i närtid är väldigt viktigt. De globala utsläppen måste minska med 40–till 2030 jämfört med . Målet om kräver nettonollutsläpp av koldioxid cirka 2050 globalt och kraftiga minskningar av andra utsläpp. Negativa utsläpp kan också behövas . Energiefterfrågan behöver minska, liksom efterfrågan på varor som kräver intensiv markanvändning eller genererar höga utsläpp av växthusgaser. Elproduktionen måste avkarboniseras på global nivå och stora minskningar av jordbrukets utsläpp behövs. Vi behöver mer förnybart inom alla olika sektorer, framförallt mycket mindre fossilt i energisystemen på global nivå. Vi måste effektivisera processer inom exempelvis tillverkning så att avtrycket minskar och skapa lösningar som leder till en minskad efterfrågan på produkter som genererar höga utsläpp. Det behövs någon form av prissättning på utsläppen som en integrerad del av klimatpolitiken. Subventioner måste riktas om: stödet till hållbara lösningar måste öka och subventionerna till fossila näringar minska. Det kan ibland låta som att enorma subventioner ges till förnybara lösningar, men det står inte alls i paritet till de enorma subventioner som fortfarande ges fossila näringar. Det här är gamla subventioner som lever kvar och inte har någon plats i det samhälle vi måste bygga för att nå våra klimatmål. 2 och svenskarnas utsläpp Utsläppen av växthusgaser i har minskat med , vilket gör till ett av världens föredömen inom klimatpolitiken. För att nå mål till 2030 och 2045 behövs ytterligare åtgärder, men bedömning är att målen ligger inom räckhåll. prognoser visar att utsläppsminskningen går för långsamt, men myndigheten konstaterar att de åtgärder som den rödgröna regeringen har sjösatt kommer att leda i rätt riktning. Men bilden skaver. Den bygger på redovisning av de utsläpp som sker inom landet och rapporteras till FN-systemet – verkliga klimatpåverkan har dock inte minskat. När svenskarnas konsumtion räknas in ser vi att vi orsakar lika stor klimatpåverkan som . Vår konsumtion, både som samhälle och som individer, orsakar större utsläpp i andra länder än i . Enligt den senaste forskningen från SCB, SEI, KTH och , presenterade i den så kallade , sker två tredjedelar eller mer av våra utsläpp utomlands och syns därmed inte i den svenska statistiken. Detta innebär att miljöpåverkan i andra länder ökar i samma takt som utsläppen i minskar, vilket strider mot det övergripande miljömål som har ställt sig bakom, generationsmålet. Där anges att: Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Mot bakgrund av detta anser att det är av största vikt att på ett systematiskt sätt börjar arbeta för att minska sin miljöpåverkan i andra länder. 2.1 Kommuner som föregångare i klimatarbetet Kommunernas klimatarbete är avgörande för om vi ska nå våra nationella klimatmål eller inte. Det är på lokal nivå som verksamheterna finns. Det gäller såväl industrier som jordbruk, det gäller hur lätt det är att välja cykeln eller åka kollektivt. Det finns många exempel på kommuner som går före och visar att en snabbare klimatomställning är möjlig. Ett exempel är . Kommunen har ett klimatväxlingsprogram som innebär att kommunens tjänsteresor beläggs med en avgift som motsvarar av kostnaden för resorna. Pengarna används till att finansiera kollektivtrafikkort eller elcyklar för att underlätta mer klimatsmarta tjänsteresor. Sedan systemet infördes har tjänsteresorna med flyg minskat. Ett annat exempel är som utsågs till världens bästa klimatstad i WWF:s internationella stadsutmaning. De tilldelas priset för sin satsning på hållbara transporter och mobilitet, förnybar energi och ett starkt regionalt ledarskap. Kommunen jobbar bland annat utifrån målsättningarna om ett fossilfritt 2030 och ett klimatpositivt 2050. Klimatkommunerna är en förening som utgör plattform för många av de kommuner som går före i klimatarbetet, även vissa landsting och regioner är anslutna. Deras syfte är att minska utsläppen av växthusgaser genom utbyte av erfarenhet, påverkansarbete och spridning av goda exempel. De driver bland annat att kommuner ska få större möjligheter att genomföra egna åtgärder på lokal nivå. Det handlar till exempel om att kommuner ska ges möjlighet att ställa krav på en grön transportplan i samband med en ny exploatering. anser att lokala föregångare har en viktig roll att spela i att inspirera andra kommuner i deras klimatarbete, och i att identifiera hinder i det lokala klimatarbetet som behöver åtgärdas på nationell nivå. Många kommuner väljer att sätta klimatmål som går längre än de internationella. Det är att visa grönt ledarskap och ska på så många sätt som möjligt uppmuntras av staten. 2.2 Industrisektorns och näringslivets klimatansvar Precis som transportsektorn står industrisektorn för omkring en tredjedel av de totala utsläppen av växthusgaser i . För att nå målet om nettonollutsläpp av växthusgaser till 2045 måste utsläppen från industrin därför minska kraftigt. Svensk processindustri är redan mycket effektiv i en global jämförelse, och för att ytterligare minska utsläppen behöver företagen därför satsa på nya och ofta obeprövade teknologier. Det är både kostsamt, riskfyllt och tidskrävande. kan de länder och företag som går före i teknikomställningen få stora konkurrensfördelar. Det finns därför ett starkt samhällsintresse i att svensk industri ligger i framkant i omställningen, både för att säkra svenska jobb, stärka svensk ekonomi och kraftigt minska utsläppen. Industrins utsläpp regleras framförallt genom EU:s utsläppshandel, men nationella initiativ och åtgärder kommer vara avgörande för att omställningstrycket i sektorn är tillräckligt hårt. 3 Klimatreformer i den rödgröna regeringen har i regering drivit igenom ett antal stora klimatpolitiska reformer. Det handlar om det klimatpolitiska ramverket och nya klimatmål vid sidan av en mängd konkreta satsningar som exempelvis klimatklivet, industriklivet och bonus–malus. Det är av största vikt att dessa satsningar fortsätter att utvecklas. 3.1 Klimatpolitiskt ramverk och nya ambitiösa utsläppsmål antog med bred majoritet ett nytt klimatpolitiskt ramverk som ska skapa ordning och reda i klimatpolitiken. Klimatlagen är den viktigaste reformen som vår generations politiker genomför för våra barn och barnbarn. Det klimatpolitiska ramverket består av tre delar: Ett nytt utsläppsmål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Dessutom finns etappmål . En klimatlag som beskriver hur regeringen ska arbeta. Lagen säger bland annat att regeringens klimatpolitik ska utgå från klimatmålen och att regeringen ska presentera en årlig klimatredovisning i sin budgetproposition. ska regeringen även ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Planen ska redovisa hur regeringens samlade politik påverkar möjligheterna att nå klimatmålen och vilka insatser som behövs för att nå målen. Ett oberoende klimatpolitiskt råd med uppgift att utvärdera huruvida regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. Målet om nettonollutsläpp innebär att utsläppen då ska vara lägre än de var 1990. För att klara de återstående får så kallade kompletterande åtgärder räknas in. Det kan exempelvis vara ökade upptag av koldioxid i skog och mark, eller internationella klimatinsatser som minskar utsläppen i andra länder. På väg mot det långsiktiga klimatmålet finns etappmål . ska utsläppen ha minskat med jämfört med , varav högst av minskningen får ske genom kompletterande åtgärder. Till 2040 ska de sedan ha minskat med , varav högst genom kompletterande åtgärder. Alla dessa mål gäller utsläpp inom den så kallade ESR-sektorn som omfattar transporter, byggnader, jordbruk, mindre industrier och avfall. Målen gäller inte verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, exempelvis flyg inom EU och stora delar av industrins utsläpp. bedömer att de styrmedel som regeringen har infört för att minska utsläppen är avgörande för att nå etappmålet till 2030. krävs ytterligare insatser som minskar utsläppen om målet ska gå att nå utan kompletterande åtgärder. 3.2 Sektorsmål för transporterna Transportsektorn står för cirka en tredjedel av de totala utsläppen i .