ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021908 · 2018-11-29 00:00:00 — Införliva säl och skarv i viltförvaltningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införliva säl och skarv i länens viltförvaltningsplaner och tillkännager detta för regeringen. är det land i som har överlägset störst antal skarvar enligt en projektrapport från Nationellt och Energi (DCE) vid i . I rapporten presenteras en europeisk sammanställning över hur mycket mellanskarv som finns i . I har den exempelvis gått från i princip inga bon alls till cirka 5 500 bon . Situationen är liknande längs den svenska . Även när det gäller gråsäl noteras en kraftig ökning av beståndet i . Det allt mer utbredda beståndet av gråsäl och främst mellanskarv innebär att yrkesfisket, som redan bedriver verksamhet under mycket hårda förhållanden, får en ännu svårare arbetssituation att hantera. Forskning visar att säl och skarv äter sammanlagt större mängd torsk, abborre och öring än vad yrkesfisket fångar under . För yrkesfisket, en av basnäringar, är detta synnerligen negativt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av en gradvis minskning av fiskbestånd och av skador på redskap. Då det bland annat är människans agerande som gett konsekvenser på bestånden av gråsäl och skarv borde vi ta ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. För att avhjälpa problemet med de skador som säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden är det bra att en översyn nu görs. Behovet av en mer aktiv förvaltningspolitik direkt kopplad till bestånden av säl och skarv kan inte nog understrykas. En levande havsmiljö tillsammans med ett kustnära och levande fiske bör balanseras mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen överväga att, liksom för andra predatoriska arter, utveckla en än mer aktiv, forskningsbelagd och systematisk förvaltningspolitik även för beståndet av säl och skarv.
mot · H6021910 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förstärka järnvägen genom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bygga ut södra till dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en upprustning av norra och tillkännager detta för regeringen. Infrastrukturen är samhällskroppens blodomlopp. Den är helt enkelt en fundamental förutsättning för att ekonomin skall fungera. Dessvärre har en i stora delar otillräcklig och dåligt underhållen infrastruktur. I synnerhet är det vår järnväg som dras med stora problem vad beträffar såväl drift och underhåll som kapacitet. Detta märks inte minst i där regionens utveckling allvarligt hämmas av betydande brister i järnvägsinfrastrukturen men där också de positiva effekterna som kommer av investeringar i infrastruktur tydligt syns. Som ett påtagligt och aktuellt exempel kan utbyggnaden av järnvägen mellan via till tas. Utbyggnaden har skapat en större arbetsmarknadsregion och kraftigt förbättrade förutsättningar för bostadsbyggande. Pendlandet mellan och har sedan dubbelspåret stod klart mellan orterna 2012 ökat och priset på bostadsrätter i har stigit med . Detta enligt som också konstaterar andra positiva effekter av utbyggnaden så som fler sökande till högskola. Utbyggnaden av järnvägen mellan och har frigjort en stor potential i och andra berörda kommuner. För att ytterligare dra nytta av denna utbyggnad behöver Norge‐/Vänerbanan genom förstärkas genom bland annat mötesspår liksom genomförandet av planerade investeringar i nya järnvägsstationer. En utbyggnad av södra mellan och skulle frigöra en enorm potential för ekonomisk utveckling på motsvarande sätt som utbyggnaden av dubbelspåret mellan och gjort. är restiden med tåg mellan och hela men skulle genom en utbyggnad till dubbelspår på sträckan kortas . En utbyggnad till dubbelspår skulle självfallet inte bara reducera restiden utan också radikalt öka kapaciteten och möjligheten till turtäthet. Det behövs för att på allvar tillvarata den potential till ökad pendling som finns liksom för att möta det, tack vare en stark befolkningstillväxt i regionen, växande resandeunderlaget i stråket. Mot denna bakgrund är det angeläget att se över möjligheterna att skyndsamt bygga ut södra till dubbelspår. Det skulle underlätta företagens rekrytering, möjliggöra ökat bostadsbyggande liksom förbättra förutsättningarna för den för extremt viktiga besöks- och turismnäringen. På bör möjligheten till utbyggnad av hela till dubbelspår utredas men i ett kortare perspektiv är detta inte samhällsekonomiskt försvarbart. Vad som dock brådskar är en ordentlig upprustning av norra inklusive trädsäkring. i allmänhet och särskilt den norra delen är hårt drabbad av störningar bland annat på grund av nedfallande träd på ledningar och bana. Banan behöver trädsäkras och standarden höjas för att både korta restiden och möjliggöra för en mer pålitlig trafik med avsevärt färre och mindre förseningar .
mot · H6021911 · 2018-11-29 00:00:00 — Erkännande av svenskbefolkningen i historiska svenskbygder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och samla kunskap om utlandssvenskarnas dialekter och kulturer och tillkännager detta för regeringen. , framför allt under utvandrarvågorna , emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental, emellertid, drog söderut in i där man fann bördigare jord och bättre levnadsförhållanden. Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i , men faktum är att finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen , där man bildade kolonin eller Oberá som staden heter. Här bildade man också en församling med egen kyrkogård. Kyrkan ”” och skolan ”” vittnar om arvet, liksom svenskklingande namn, firande av svenska högtider, traditioner och maträtter. Om detta finns ingenting i den svenska skolundervisningen. av skrev 1948 ”Röda jordens svenskar”, vilket i stort är det som skrivits om våra argentinska svenskättlingar i den svenska litteraturen. Andra historiska svenskbygder som är mer eller mindre kända, är den estländska och de intilliggande öarna i , där det fram till fanns en svensktalande befolkning. Från i den estniska skärgården tvingades en stor del av svenskbefolkningen att utvandra till nyerövrade områden i , där Gammelsvenskby grundades. I förenta stater finns över tusen svenska ort- och platsnamn som påminner om den svenska invandringens historia. Staten är den som har flest svenskklingande platser och är inte minst genom utvandrarepos den stat vi som mest förknippar med svenskamerikaner. I talar svenska som modersmål av den finlandssvenska minoriteten på delar av den finska väst- och sydkusten, där vi framför allt brukar känna till att man talar svenska på . är ju också den enda historiska svenskbygd utanför där svenskan är huvudspråk. Liksom för dagens invandrargrupper i dagens betyder självklart rötterna och traditionerna mycket för dessa svenskättlingar. Jag föreslår att ”och folkminnen” ska få ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om svenskbygdernas dialekter och kulturer. Det minsta regeringen kan göra är att på något sätt uppmärksamma den stora grupp av svenskättlingar som slog sig ned i dessa historiska svenskbygder och se över hur man skulle kunna upplysa allmänheten om deras historia och kanske på något sätt celebrera våra ättlingar. i (SD)
mot · H6021912 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en dialekter och tillkännager detta för regeringen. Svenska dialekter är en omistlig del av vårt gemensamma kulturarv. Vår dialekt, vårt sätt att tala, har vi på ett eller annat sätt med oss var vi än befinner oss i vårt land. Det lokala tungomålet är det som mest av allt förknippar människor med hembygden. Det finns skeenden och tillfällen där den rätta känslan endast kan förmedlas på lokal dialekt. Men dialekterna får allt mindre skarpa gränser och tappar därigenom användare, åtminstone i sina särpräglade former. Därför har också det vardagliga ord- och språkbruket blivit fattigare. När vi kommenterar olika dialekters avvikelse från rikssvenskan är det främst språkmelodin och uttalet vi läser av, vilket snart är det enda som återstår av de forna dialekterna. Det som försvinner i snabbast takt är ordförrådet, dialektala ord och uttryck som försvinner med den äldre generationens bortfall. Allt fler svenskar intresserar sig för dialektala ord, ortnamn och variationer av det svenska språket. TV och radio gör populärvetenskapliga program om språket, en mängd webbsidor innehåller fakta och ljudprov på svenska dialekter. Det författas allt fler ordböcker över dialekter och det förekommer även en del dialektgrammatiska böcker. Förutom att dialekterna har ett omistligt historiskt värde är de unika som identitetsbärare och måste således bevaras, användas och säkras för kommande generationer. Ett arbete för att ta fram en dialekter har länge bedrivits vid ”och folkminnen”. Boken ämnar belysa dialekterna från språkhistorisk, dialektgeografisk, social och kulturell synpunkt, men den ska också beskriva den pågående dialektutjämningen och anknyta till modern forskning. har projektet legat nere och vi ser därför med stor oro på att den omistliga kulturskatt som dialekterna är kommer att förloras och aldrig någonsin ha möjlighet att bevaras i sina rätta former. I våra nordiska grannländer har likande projekt, i respektive nationell kontext, levt vidare med en helt annan dignitet. Medan man i övergivit det stora projektet med en helomfattande ordbok har man satsat helt andra resurser i både , och . I färdigställdes en norsk ”ordbok over det norske folkemålet og det nynorske skriftmålet”, lagom till grundlagsjubileet med mer än 300 000 ordartiklar. I finns svenska folkmål – den finlandssvenska dialektordboken. Utifrån ovanstående vill vi att regeringen åter aktualiserar frågan och ser över möjligheterna att återkomma med en fortsättning av det avstannade projektet om att ta fram en helomfattande dialekter. i (SD)
mot · H6021914 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera den villkorliga frigivningen så att villkorlig frigivning blir undantag och inte huvudregel och tillkännager detta för regeringen. Enligt reglerna om villkorlig frigivning ska en person som avtjänat två tredjedelar av sitt fängelsestraff villkorligt friges om det inte finns synnerliga skäl. Vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning ska det särskilt beaktas om den dömde på ett allvarligt sätt har brutit mot de föreskrifter och villkor som gäller för verkställigheten. Presumtionen är således att den dömde ska friges villkorligt efter två tredjedelar av ett tidsbestämt straff som överskrider en månads fängelse. Ett exempel på varför den villkorliga frigivningen måste reformeras är den så kallade Örebromannen. Han dömdes till fängelse, men släpptes fri avtjänat straff. Örebromannen har beskrivits som en av värsta serievåldtäktsmän och hans tillvägagångssätt var att cykla efter kvinnor och därefter utsätta dem för grovt våld. I P3 Dokumentärs program om Örebromannen hör vi hur ett av hans offer berättar hur hon blev hotad med kniv, bunden med buntband och sedan slagen och våldtagen . Varför ska grova våldtäktsmän likt Örebromannen inte avtjäna samtliga av de år i fängelse som de faktiskt är dömda till? En serievåldtäktsman bör inte få en tredjedels kortare straff. Den automatiska straffsänkningen i systemet måste tas bort och den villkorliga frigivningen reformeras så att det blir undantag, och inte huvudregel, att släppas fri innan man avtjänat hela sitt straff.
mot · H6021915 · 2018-11-29 00:00:00 — Utred gråzoner i livets slutskede inklusive dödshjälp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att analysera gråzoner vid vård i livets slutskede, inklusive dödshjälp, och tillkännager detta för regeringen. Opinionsundersökningar visar på en stark folkmajoritet för att utreda möjligheter för individen att själv påverka sitt öde vid svåra lidanden i livets slutskede. Dessa frågor är svåra och grannlaga, självfallet måste steg i den riktningen utredas mycket noga och naturligtvis måste regelverken vara väl genomtänkta och specificerade. (), som ansvarar för dessa viktiga frågor, föreslog att de borde utredas. Man pekade på gråzoner där praxis vad gäller smärtlindring kan skifta mellan olika städer och sjukhus och läkare; gråzonerna växer och regelverk behöver ses över och bli mer enhetliga. Vi anser mot bakgrund av detta att det är dags att utreda frågan. bör ge regeringen tillkänna att tillsätta en utredning för att analysera gråzoner vid vård i livets slutskede, inklusive frågan om dödshjälp.
mot · H6021916 · 2018-11-29 00:00:00 — Förebyggande av psykisk ohälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. I en alltmer komplex och instabil omvärld där det dessutom är stora ekonomiska omvälvningar på ingång behöver samhället – det offentliga, marknaden och civilsamhället – bli bättre på att långsiktigt stödja människors personliga utveckling och skapa förutsättningar för medborgarnas inre trygghet och goda relationer. Kvaliteten på våra relationer, både professionella och medborgerliga och privata, är i stora drag ett mått på samhällets kvalitet och därmed på livskvaliteten hos alla. Det personliga utvecklingsperspektivet går ut på att människor själva kan lösa sina problem och agera friare, mer långsiktigt och produktivt. Hur en person utvecklas är väl studerat inom psykologi, medicin och psykiatri. Här finns rika källor till idéer och inspiration för politiska åtgärder. Enligt detta perspektiv kan människor inte delas in i två kategorier (friska mot sjuka), utan betraktas istället som att vi befinner oss på en skala, där vi kan vara mer eller mindre välanpassade, välmående och rika på goda relationer i livets olika sfärer. Sammankopplat med ett övergripande samhällsperspektiv är det uppenbart att vårt samhälle kan vara mer eller mindre skickligt på att stödja människor i vår personliga utveckling. Människor som hålls tillbaka i sin personliga utveckling hamnar lättare i konflikter och kan ha svårare att ta till sig mer komplexa resonemang och långsiktiga perspektiv . Att fler människor kommer längre i sin personliga utveckling kan bidra till att stabilisera marknaden, eftersom människor agerar mer långsiktigt, underlätta omställningen till ett hållbart samhälle, och göra det politiska klimatet mer moget, övervägt och inkluderande. Det kan också bidra till en mer framgångsrik integration och ett mer innovativt näringsliv. Det bör understrykas att sådan personlig utveckling, där de nordiska länderna redan anses ligga i framkant, är en långsiktig satsning som kräver ett perspektiv . Det är emellertid aldrig för sent att börja, och goda effekter kan visa sig . Grunden för den personliga utvecklingen läggs redan i barndomen, och därför är det särskilt kostnadseffektivt att inrikta en del av åtgärderna på skolor och förskolor. Krafter bör samlas för att långsiktigt skapa förutsättningar för att medborgare av egen kraft ska kunna möta sina egna och varandras utmaningar i livet. Detta skulle ha betydande konsekvenser för ekonomin, den allmänna tryggheten, kriminaliteten och hur väl våra institutioner fungerar. I ekonomiska termer medför psykisk ohälsa betydande samhällskostnader, både i form av vård men också genom att många inte får möjlighet att bidra till samhället. Det bör bli lättare för personer med lindrig psykisk ohälsa att tidigt få tillgång till terapi och samtalsstöd. Goda exempel finns i andra länder. Dessutom bör man se över hur forskningen kring personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa kan förstärkas.
mot · H6021917 · 2018-11-29 00:00:00 — Jämställd ekonomi – gender budgeting ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolor och universitet bör erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att entreprenöriellt skapande och utveckling bör ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla incitament bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten, och detta tillkännager för regeringen. verkar för ett jämlikt och jämställt samhälle, fritt från diskriminering. Alla människors lika värde och rättigheter får endast inskränkas av andra människors fri- och rättigheter. Ingen har rätt att hindra någon från att nå sin fulla potential, göra sin röst hörd och sätta avtryck i yrkeslivet, vetenskapen, affärslivet, konsten, politiken och vardagslivet. För att detta skall bli verklighet behöver maktstrukturer brytas upp. Framförallt måste män lämna plats åt kvinnor och i vissa sammanhang ska män släppas in i kvinnliga strukturer. behöver kvinnor tidigt medvetandegöras om sin egen kraft och förmåga så att de med full kraft är beredda att inta positioner där de ges möjlighet till makt och inflytande. Män och kvinnor ska uppmuntras att stödja varandra i vardagslivet, yrkeslivet och näringslivet. Gender budgeting handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Hur fördelas offentliga resurser mellan könen? Hur möter det kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov? Och vilka blir effekterna? Det är grundläggande frågor i ett gender budget-arbete. Budgetprocesser inom stat, landsting/regioner och kommuner bör utformas så att metoder för gender budgeting tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor skall utfall framgå utifrån gender budgeting.
mot · H6021918 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för mer innovationsvänlig lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Digitalisering och automatisering ställer samhället inför nya utmaningar. Nya jobb skapas och gamla försvinner. Innovationer och teknisk utveckling skapar nya möjligheter för både företag och människor. Ny teknik skapar bättre och effektivare lösningar om allt från kvittoredovisning till fordon. När nya möjligheter dyker upp kan de inte begravas i mångåriga utredningar. Vissa frågor måste lösas genom snabbutredningar och mer flexibla arbetssätt. Självklart med bibehållen demokratisk insyn och transparens. Lagstiftningen måste hänga med den tekniska utvecklingen. En mängd lagar och regelverk måste också ses över för att bli teknikneutrala och inte vara i vägen för digitalisering och automatisering. Internationella och nationella investeringar kommer att hamna där det juridiska klimatet är som bäst. Det är inte . bör ta fram en strategi för att göra lagstiftning och regelverk mer innovationsvänligt. Det skapar förutsättningar för fler jobb och ökade investeringar i .
mot · H6021919 · 2018-11-29 00:00:00 — Möjlighet att ersätta färjor med bro ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre möjligheter att ersätta färjor med bro och tillkännager detta för regeringen. På många håll runt om i landet finns tankar om att ersätta bilfärjor med broar. Det kortar restider, utvidgar arbetsmarknadsregioner och ger bättre förutsättningar för fler företag att utvecklas, etableras och klara framtidens kompetensförsörjning. I finns diskussioner om att ersätta färjor med bro både vid östra och över Gullmarn. kan ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. De använder insparade driftsmedel från färjetrafik för att betala lånekostnaderna. För investeringar i broar som ersätter färjor räknar i sina kalkyler med att kunna återbetala lånen av 20–. I vårt grannland är möjligheten att använda insparade driftsmedel avsevärt större än i kalkyler. De kan använda 40–insparade driftsmedel för att finansiera broar som ersätter färjor. En bros förväntade livslängd är . Om skulle ha ett liknande regelverk som vårt grannland skulle kalkylerna för att ersätta färjeleder med broar avsevärt förbättras. Det skulle skapa nya möjligheter för dessa platser, korta avstånd och utvidga arbetsmarknadsregioner. Det skulle dessutom ske utan behov av ny anslagsfinansiering utan via bättre möjlighet att nyttja insparade driftsmedel för färjor.
mot · H6021920 · 2018-11-29 00:00:00 — Låt berörda kommuner/regioner ta del av vind- och vattenkraftens värden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda kommuner/regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden och tillkännager detta för regeringen. De sju skogslänen bidrar med av vattenkraft. Vattenkraften produceras lokalt, men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Ett normalår produceras grön förnybar el genom kraften i det strömmande vattnet, vilket är nästan hälften av landets elproduktion. producerade vindkraften el. I den nödvändiga omställningen till ett klimatsmart och långsiktigt hållbart samhälle, kommer vind- och vattenkraftens betydelse och värde att öka ytterligare. I finns ett system som innebär att kommuner och län ersätts för de ingrepp i naturen som kraftbygget innebär. Här är det en självklarhet att kraftkommunerna ska kompenseras för vattenkraftsutbyggnadens negativa påverkan på jord- och skogsbruk, renskötsel, fiske och turism. Dessa miljarder används sedan för att ge medborgare och företag bra service och goda förutsättningar för utveckling. I är situationen annorlunda. Här får de kommuner och bygder där vattenkraftproduktionen sker en mycket begränsad kompensation för de omfattande ingrepp i miljön som utbyggnaden har inneburit. Lokalt stannar endast de så kallade bygdemedlen. Summan uppgår till , för hela landet. Om man verkligen vill att hela landet ska växa och utvecklas måste förutsättningarna vara mer likartade. Så är det inte . Centraliseringen och urbaniseringen av fortsätter och många säger att detta bara är tidens tand. Ofta utmålas landsbygden och skogslänen som tärande och städerna beskrivs som tillväxtmotorer. Det är en bild som inte stämmer. Landsbygden bidrar inte enbart med maten som invånarna i städerna konsumerar, utan även med värdefulla resurser som exempelvis el, skog och malm. Problemet är att de värden och vinster som skapas på landsbygden inte kommer landsbygden till godo. Därför är det orättvist att vattenkraftskommuner som t ex , , , och ständigt ska tvingas kämpa med ekonomiska problem och höra till de kommuner som har högst skattetryck. Detta trots att skogslänen i princip levererar all vattenkraft som finns i landet. Fastighetsskatten för vattenkraftanläggningar uppgår till stora summor, men de producerande kommunerna får bara dela på de, i sammanhanget, bygdemedlen. Allt går till staten, vilket är en total avvikelse från hur andra jämförbara länder hanterar frågan. När det gäller nivån på den statliga fastighetsskatten för vindkraftsfastigheter, så är den relativt liten och därför enkel att överföra till kommunerna. Detta är rimligt eftersom det är den lokala miljön som påverkas. Det är en viktig del av en kraftfull regional utvecklingspolitik att alla delar av har likvärdiga förutsättningar för utveckling och tillväxt. Därför föreslår vi att en utredning tillsätts för att utforma ett långsiktigt system där landets berörda kommuner/regioner får behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. Detta bör ges regeringen till känna.