mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — För att återställa nivån på bidraget, som ligger på utgiftsområde 9, överför vi medel från utgiftsområde 25, som därmed minskas med på anslag 1:1. Det ska löna sig att arbeta, också för den som står mycket långt från arbetsmarknaden. Vi vill sänka skatten för den som går från bidrag till jobb. Genom att den så kallade jobbstimulansen utvidgas från dagens till kan en person med försörjningsstöd får behålla mer av en inkomstökning. Det innebär att statsbidraget till kommunerna bör höjas med på anslag 1:1. På utgiftsområde 12 föreslås en höjning av barntillägget i bostadsbidraget om per barn. Det innebär att riksnormen för försörjningsstöd bör höjas. För att finansiera detta tillförs anslag 1:1 100 miljoner kronor. Nyanlända elever, särskilt de som kommer till , kan behöva mer tid i för att nå kunskapsmålen. Liberalerna föreslår därför att skolplikten för dessa elever förlängs. För att nyanlända elever inte ska tappa sina kunskaper i svenska under ett långt sommarlov föreslår vi också att sommarlovet förkortas för denna grupp. Det innebär ökade utgifter på anslag 1:1 om sammanlagt . Antalet undervisningstimmar i bör öka. Därför utökas anslag 1:1 med . Därutöver bör antalet undervisningstimmar i matematik på högstadiet bli fler. För detta syfte utökas samma anslag med . Satsningarna beskrivs närmare under utgiftsområde 16. Förskolan spelar en viktig roll för barns lärande och språkutveckling och barn som gått i förskolan klarar skolan bättre. Förskolan fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska och som inte heller har föräldrar som är svensktalande. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanlända föräldrars, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Liberalerna vill därför införa en obligatorisk språkförskola, , för alla nyanlända barn och barn till nyanlända. Vår språkförskolereform beskrivs närmare under utgiftsområde 13 och kostar totalt , varav anvisas under detta utgiftsområde anslag 1:1. Liberalerna avvisar anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. Syftet med anslaget är att kommuner och landsting ska anställa långtidsarbetslösa personer i så kallade extratjänster. Bidraget betalas ut utifrån antalet personer anställda med extratjänster och kommer därför för sent för att kunna göra någon praktisk skillnad. Liberalerna prioriterar reformer som stärker långtidsarbetslösas möjligheter till jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Liberalernas förslag innebär att budgeten förstärks med 2019. Liberalerna föreslår sänkt skatt på personaloptioner, vilket leder till ett skattebortfall som kommunsektorn ska kompenseras för. Detta innebär ett tillskott på anslag 1:1 med . Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelse från regeringen (L) 2016/17:1, Prop. 2017/18:1, Prop. 2018/19:1, 2018:430, 2018:1298, 2018:1320, 2018:1321, 2018:1346, 2018:1351, 2018:1400, 2018:1404, egna beräkningar Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Förlängd skolplikt för nyanlända. 2018:1298, egna beräkningar Fler undervisningstimmar i . 2018:1320, 2018:1321, egna beräkningar Konsekvensändring Sänkt skatt på personaloptioner. Fler matematiktimmar i högstadiet. 2018:1320, 2018:1321, egna beräkningar Höjd jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet. 2018:1400, egna beräkningar Halverat sommarlov för nyanlända. 2018:1298, egna beräkningar 2018:430, egna beräkningar Konsekvensändring Höjt bostadstillägg med per barn. 2018:1346, egna beräkningar Avvisning av avgiftsfri tandvård i vissa åldersintervall. Avvisning av avgiftsfri öppenvård eller äldre. Avvisning av kostnadsfri mammografi. Konsekvensändring Avvisning av sänkt stöd till insatser mot hiv/aids. Bidrag för arbete med långtidsarbetslöshet Avvisning av anslaget i sin helhet. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Det offentligas utgifter för statsskulden minskar tack vare den rådande högkonjunkturen, det globalt låga ränteläget och de varaktiga effekterna av en återhållsam finanspolitik som har gett finansmarknaderna ett starkt förtroende för statens finanser. Liberalerna menar att det finansiella sparandet i detta läge bör öka vilket kan ge möjlighet för statsskulden att minska i en snabbare takt än vad som aviseras i budgetpropositionen. Liberalerna står fortsatt bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och av räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex utvecklas. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Liberalernas resonemang avseende ramverksfrågor redovisas närmare i Liberalernas finansplan i denna motion. För att underlätta nyföretagande föreslår Liberalerna ändrade regler för periodiseringsfonder. Vidare görs det generella systemet för periodiseringsfond enhetligt mellan bolagsformer. Förslaget, som beskrivs närmare under utgiftsområde 24, leder till utgiftsökningar på sammanlagt under anslag 1:1 på detta utgiftsområde. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Avvikelse från regeringen (L) Likställande av periodiseringsfonder mellan bolagsformer. Höjning av avdraget för periodiseringsfonder till ett företags första fem verksamhetsår. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen I av växande populism och nationalism står Liberalerna upp för samarbete över gränserna. Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Liberalerna anser att ska ha höga ambitioner för det europeiska samarbetet. Inom områden som klimat, migration, försvar, forskning, brottsbekämpning och konkurrenskraft behöver unionens samarbete fördjupas. Givet att EU:s budget reformeras och moderniseras kan det vara motiverat att skjuta till nya medel. EU:s resurser ska investeras i prioriterade områden som genererar tillväxt och välstånd för EU:s medborgare vilket minskar behovet av nationella satsningar på dessa områden. Principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning bör fortsatt vara vägledande. Liberalernas förväntning är att kostnaderna inom utgiftsområdet förblir relativt fasta . Vi ser ingen anledning att ifrågasätta de föreslagna prognoserna , men är medvetna om att det kan komma att ändras. kommer avgiften däremot fastställas enligt de nya ramar i långtidsbudgeten –2027 som förhandlas. I dessa förhandlingar har den svenska ståndpunkten varit problematisk och allt för restriktiv då det aviserats att inte ska acceptera en långtidsbudget där den svenska avgiften ökas i relation till dagens situation. Då förhandlingarna är pågående saknas det dock förutsättningar för oss att uppskatta någon annan avgift än den som föreslås i budgetpropositionen även om avgiften kommande år troligen kommer att ändras. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avvikelse från regeringen (L) Avgiften till Europeiska unionen Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (L) 1100 Direkta skatter på arbete –264 190 842 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet –40 845 788 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1430 Skatt på energi och miljö 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 175 560 319 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 136 924 024 1 145 289 810 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 097 499 553 Avvikelse från regeringen (L) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 026 634 185 1 015 345 068 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Utgiftstak för staten (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Gulan Avci (L)