mot · H6022861 · 2018-11-30 00:00:00 — Trygghet i hela landet En grundläggande förutsättning för säkerhet och trygghet är att vi kan leva utan att vara rädda för att vi ska bli utsatta för brott. Vi ska kunna somna utan att vara oroliga för inbrott och låta barnen gå till skolan utan oro för mobbning eller andra övergrepp. Rättsstaten ska vara likvärdig och närvarande för alla människor och i alla delar av . Polisen ska vara närvarande, tillgänglig och synlig för dem som bor i området. Polisen ska ha ett långsiktigt mandat och de lokala poliserna ska i största möjliga mån jobba med uppgifter kopplade till det lokala området. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer effektiv poliskår med bättre arbetsvillkor och starkare lokal koppling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt rättskedja med fler lagförda brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att fler människor ska våga vittna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottsförebyggande arbete i kommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för tidiga sociala insatser för att minska risken för att unga råkar dras in i kriminalitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvårdens arbete och ansvar för att förebygga återfall i brott bl.a. hos unga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot brott i vissa områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga grova brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omhändertagande av ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för vissa allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge tullen större befogenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vapensmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottsrubricering för innehav av handgranater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avhopparverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att döma till utvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förändring av dagens mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade kunskaper och åtgärder mot människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge ett brottsutredande uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare brottsofferperspektiv i hela rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat skydd för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghet i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straffrättsliga åtgärder för att motverka sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnpornografibrottet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda människor från hedersrelaterad problematik och hedersrelaterade brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda flickor från könsstympning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftfulla åtgärder för att motverka terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om deltagande i våldsejakande organisationers verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens agerande vid demonstrationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trossamfund och ideella organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande arbete mot radikalisering bl.a. inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om breddat och skärpt arbete mot extremism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa terrorismen genom ökad samverkan inom EU och tillkännager detta för regeringen. En bättre fungerande polis i hela landet Att förtroendet för rättsväsendet är högt och att rättssamhället skyddar oss som individer i hela landet, är grundläggande. Vår trygghet kräver en lokalt närvarande polis och ett rättsväsende som står rustat att hantera kriminaliteten. Oavsett var i man bor ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande. vill att poliser ska vara lokalt förankrade och att de som bor i området vet vilka de är. Polisen har en central roll för att beivra, begränsa och lösa brottslighet, men de poliser som tycker att arbetssituationen känns svår och pratar om att överge sitt yrke blir allt fler. vill satsa på polisen för att garantera dess lokala närvaro i samhällen och kvarter, öka antalet arbetade polistimmar, höja de hårt arbetande polisernas löner och skapa förutsättningar för bättre arbetsvillkor och arbetsmiljö. Det bristande resultatrapporteringssystemet inom den svenska polisen bidrar till otydlighet och bristande förutsättningar för att fördela resurser rätt. Polisen kan inte mäta sina mål på ett tydligt sätt och det är svårt att bedriva en effektiv polisverksamhet utan att sätta upp tydliga och mätbara mål för verksamheten. I andra länder har man lyckats pressa tillbaka brottsligheten rejält genom tydlighet och uppföljning. Ett exempel är Compstat, som ökat effektiviteten hos polisen i och som bygger på fyra hörnstenar: aktuell och korrekt insamling, effektiv teknik, flexibelt och snabbt utnyttjande av resurser och kontinuerlig resultatuppföljning. Tillgång till ständigt aktuell statistik kring var brott begås gör att polisledningen kan ställa krav på precisa och snabba ingripanden och fördela resurser på bästa sätt, vilket pressar tillbaka brottsligheten. Ett bra ledarskap är både en framgångsfaktor och en nödvändighet. Det är grunden till ökad effektivitet och snabbare beslutsvägar, men också nödvändigt för ansvarsutkrävande. Med tydliga mål, bättre uppföljning och högre förväntningar på ledarskapet blir det också fokus på att man som chef behöver nå resultat för att få fortsatt förtroende. För att öka tilltron till polisen måste människor i hela landet också kunna känna sig säkra på en rimlig utryckningstid vid allvarliga brott. För att säkerställa att personer har god kunskap om och erfarenheter av de brott de ska utreda bör de specialenheter inom som till exempel tog hand om sexualbrott och narkotikabrott återinföras. Sådan specialistkompetens är i många fall ett effektivt och, inte sällan, behövligt sätt att bekämpa och utreda viss brottslighet som av olika anledningar kan medföra svårigheter i polisernas utredningsarbete. Poliser ska kunna vara poliser och inte tillbringa oacceptabelt mycket tid med administration. vill att regeringen tillser att polisen har tillgång till bättre it-system och teknik och att de har rätt verktyg för att bekämpa brott. Polisen bör ha tillgång till exempelvis modern skyddsutrustning och kroppsburna kameror, men även fler mobila kontor, vilket skulle öka den polisiära närvaron på landsbygden och mindre orter. Stärkt rättskedja och fler lagförda brott Utvecklingen för andelen brott som upp är mycket oroande. Andelen ärenden som redovisas av polis till åklagare har fallit och detta gäller även andelen personuppklarade brott. För att fler brott ska kunna leda till åtal behöver resurser och effektivitet ses över i hela rättskedjan. Det handlar till exempel om och Nationellt forensiskt centrum som båda är viktiga byggstenar i en välfungerande rättskedja. vill att mängdbrotten ska prioriteras högre för att fler brott ska kunna utredas och upp. Dagens bestämmelser innebär att det finns flera möjligheter att inte inleda eller på förhand avsluta en brottsutredning. Direktavskrivning innebär att polisen skriver av ärendet och inte inleder någon förundersökning. Förundersökningsbegränsning innebär att man begränsar brottsutredningen till att endast omfatta vissa brott. Slutligen finns även så kallad åtalsunderlåtelse, som innebär att brottet utreds men inte leder till åtal. Det är inte rimligt att en så stor andel av alla brottsutredningar läggs ned . Möjligheterna till direktavskrivning, förundersökningsbegränsning och åtalsunderlåtelse bör därför begränsas, särskilt i fall där det finns ett tydligt brottsofferintresse. För att få fler fällande domar måste människor våga vittna. Polisens personsäkerhet och vittnesskydd har en grundläggande roll för att skydda enskilda och därmed rättssystemet. vill se extra satsningar på vittnesskydd. Dessutom bör polisen ges möjlighet att inte bara skydda en person utan också ta över ansvaret för stöd till densamme, ett ansvar som kommunerna har . Ett bättre fungerande skydd skulle också göra att kvinnor som utsatts för våld i nära relation kan våga lämna en våldsam partner. Många är rädda för att drabbas av allvarliga repressalier om de vittnar. Att hot och våld riktas mot personer som anmäler brott eller som vittnar i domstol är oacceptabelt och ett hot mot rättsstaten. Sådana gärningar måste bemötas med stränga straff. vill därför skärpa straffen för övergrepp i rättssak och vidare se över möjligheten att göra det lättare att vittna från annan ort. Ökad trygghet i utsatta områden Den grova brottsligheten och ungdomsbrottsligheten skapar otrygghet runtom i hela landet, särskilt inom vissa utsatta områden. Vi kan aldrig acceptera att gängbrottslighet och grov organiserad brottslighet breder ut sig och sätter skräck i vissa utsatta områden. Grunden i att bekämpa grov brottslighet är en fungerande polis och en stärkt rättskedja, men att förebygga brott redan innan de begåtts är det bästa sättet att skapa såväl säkerhet som upplevd trygghet. vill att kommunerna ska ta ett större ansvar för det brottsförebyggande arbetet genom att de involverar fler aktörer, såsom ordningsvakter och fastighetsägare, att förebyggande arbete i skolor – till exempel när det gäller attityden till brott – prioriteras, att de tar hänsyn till ett brottsförebyggande perspektiv vid arbetet med detaljplaner och att användningen av BID-samarbeten (Business Improvement Districts), en internationellt etablerad metod för samverkan mellan privat och offentlig sektor, ökar. Falkagård i C-styrda är det enda område som tagits bort från polisens lista över utsatta områden. Genom att vända skolor med dåliga resultat, satsa på civilsamhället för att erbjuda omfattande och meningsfulla fritidsaktiviteter, avsätta resurser för uppsökande verksamhet och arbeta aktivt med stadsutveckling för att skapa en tryggare, säkrare miljö för människor att leva i och för polisen att arbeta i har man lyckats vända utvecklingen. vill se över möjligheterna att göra överenskommelser mellan staten och ett antal kommuner där man går in långsiktigt med åtgärder i utsatta områden för att vända utvecklingen i fler områden. Forskning visar att vissa barn löper betydligt större risk än genomsnittet att utvecklas till grova våldsbrottslingar och att tidigt extra stöd till familjer med barn i riskzonen har stor betydelse för att minska ett kriminellt beteende. För att minska kriminaliteten på lång sikt är det därför viktigt att ge de barn och familjer som behöver stöd tidig hjälp. Kriminalvården har en viktig roll i att stärka arbetet med att förebygga återfall, det gäller såväl yngre som äldre brottslingar, och åtgärder för att stärka avhopparverksamheten, förstärka tidigare dömdas möjligheter på arbetsmarknaden, förhindra att skulder uppstår för den intagne och stärka samverkan mellan berörda myndigheter för att få till stånd en adekvat utslussning måste ses över. För vissa av de ungdomar som ställer sig utanför samhällets spelregler räcker inte insatser till. När det gäller denna grupp bör det därför ses över om staten bör ta ansvaret. Grovt kriminella unga skulle i högre grad kunna bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Inte främst för att straffa, utan för att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. En ny enhet för unga som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott skulle kunna inrättas hos . För att få bukt med att unga fastnar i kriminalitet måste samhället markera att brottets bana inte leder någonstans. Alldeles för få fälls för mindre brottslighet, vilket skickar en felaktig signal om att brott är såväl lätt som lönsamt. vill, med start i vissa utsatta områden, ställa krav på snabba och precisa ingripanden även mot småbrott och vardagsbrottslighet för att på stoppa och backa utvecklingen i vissa utsatta områden. Att säkerställa en lokalt förankrad polis med fler och synliga poliser och med mer resurser är en förutsättning för detta. Vidare måste den tystnadskultur stoppas som finns i många brottsbelastade områden och som gör att polisens möjlighet att utreda brott minskar. vill att polisen ges ökade möjligheter till kameraövervakning i brottsbelastade områden så att möjligheterna att väcka åtal ökar, men det är också tydligt att relationen mellan polis, sociala institutioner och boende i utanförskapsområden behöver förbättras. Unga som begår brott Det är viktigt att barn och familjer, särskilt de som bor i brottsbelastade områden eller befinner sig i en svår situation, får tidig hjälp, men de ungdomar som ändå begår brott ska ha en snabb och tydlig reaktion från samhället. Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . Dessa måste ta ansvar för sina handlingar. vill av denna anledning att straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga som har begått grova brott ska ses över. En ung person som har begått ett brott släpps ofta väldigt snabbt, inte sällan för att det råder brist på platser vid ett tvångsomhändertagande enligt LVU. När det gäller allvarlig och upprepad brottslighet behöver man lättare kunna frihetsberöva och flytta på unga kriminella, som utgör en fara både för sig själv och för andra. vill säkerställa att samhället har effektiva verktyg för att ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. När våldtäktsmän eller våldsmän döms till så låga straff att de kan upplevas som kränkande för brottsoffren är det lätt att känna att samhället inte ser allvaret i det brott som har begåtts. vill att samhället ska markera tydligare mot grova brott och vill därför se skärpta straff för till exempel sexualbrott, brott mot barn, mord och andra grova våldsbrott. vill också att minimistraffet höjs för vissa grova brott. Då konkurrerande narkotikamarknader var den vanligaste anledningen till förra årets dödsskjutningar bör vi också, för att bekämpa gängkriminalitet och grov organiserad brottslighet, bekämpa narkotikahandeln. Insatserna bör riktas mot de personer som organiserar handeln, inte mot enskilda missbrukare som istället bör ges bättre stöd att komma ur sitt missbruk. Enligt polisen begås hälften av alla inbrott av utländska stöldligor, men med dagens bestämmelser har tulltjänstemännen inte någon befogenhet att hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Att tullen måste tillkalla polis för att hindra att misstänkt stöldgods smugglas ut leder till problem eftersom polisen allt som oftast har många andra arbetsuppgifter som behöver prioriteras. Misstänkt stöldgods omfattas inte av lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. vill att tjänstemän ska ha befogenhet att undersöka fordon och kvarhålla personer som påträffas med misstänkt stöldgods genom att lägga till detta i den ovan nämnda lagen. Det är också av vikt att vi ser till att får befogenhet att hålla kvar kurirförsändelser, och inte bara postförsändelser som fallet är , samt att utöka befogenheten gällande både post- och kurirförsändelser till att omfatta försändelser som antas innehålla även andra illegala varor, såsom illegala vapen, utöver narkotika. Bestämmelsen som reglerar smugglingsbrott träffar smuggling av många olika slags varor och bredden på straffskalan speglar detta, något som leder till att domstolarna vanligen lägger sig i den lägre delen av straffskalan. vill att samhället i större mån ska se särskilt allvarligt på vapensmuggling och vill därför att det ska övervägas om smuggling av vapen ska brytas ut till en särskild brottsrubricering, på samma sätt som skett med narkotikasmuggling. Det blir allt vanligare att handgranater används som ett vapen vid gängkonflikter och grov organiserad brottslighet. Det gränslösa våld där även barn har blivit offer måste få ett slut. Vi vill därför att handgranater ska klassas som vapen och att otillåten hantering av handgranater ska klassas som vapenbrott. Det är viktigt att det finns ett starkt stöd från samhällets sida för den som vill lämna det kriminella livet. Ofta löper den som har varit aktiv i grov brottslighet betydande risk som avhoppare. Av stor betydelse är Kriminalvårdens så kallade avhopparverksamhet som vänder sig till den som vill lämna den kriminella livsstilen. Flera städer runtom i med utsatta områden och kriminella miljöer saknar dock avhopparprogram. Vi vill se ett ökat arbete med sådan avhopparverksamhet från Kriminalvårdens sida och vill även se en samlad översyn av all avhopparverksamhet och en grundlig genomgång av metoder och resultat. Bor man i ska man följa lagstiftningen som finns här. Kraven för utvisning på grund av brott för de som kommer från ett annat land för att vistas eller bo här har sett i princip likadana ut . vill att utvisning på grund av brott ska användas i fler fall då någon döms för allvarlig brottslighet, till exempel i fall då någon döms för brott till fängelse mellan och – oavsett om det föreligger risk för återfall eller inte. Med en sådan lagstiftning skulle till exempel den som döms för ett bostadsinbrott eller för grov kvinnofridskränkning kunna utvisas. anser även att utvisning bör ske i fler fall när någon som har anknytning till har återfallit i brott. Det bör till exempel gälla hedersrelaterad brottslighet. Det finns också skäl att se över lagstiftningen när det gäller möjligheten att utvisa EU/EES-medborgare med hänsyn till rörlighetsdirektivet. Den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff ska enligt dagens regler om villkorlig frigivning som regel friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. Tidpunkten för villkorlig frigivning kan skjutas upp med högst åt gången om det finns synnerliga skäl. vill slopa dagens reglering som innebär att den dömde i princip per automatik friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden och istället införa en reglering som är utformad på ett mer restriktivt sätt, där hänsyn tas till den dömdes motivation, exempelvis i form av skötsamhet och medverkan i behandlingsprogram samt utbildningar . vill att samhället markerar mot upprepad brottslighet på ett skarpare sätt. Det måste på ett tydligare sätt speglas i lagstiftningen att det är betydligt allvarligare med upprepad brottslighet än att begå enstaka brott. Vi vill att straffet för den som döms för flera brott i en och samma rättegång ska skärpas. Vi vill slopa dagens form av mängdrabatt och ersätta den med ett nytt system där utgångspunkten bör vara att fler brott än det grövsta ska tillräknas en större del av straffvärdet vid straffmätningen. En av de mest lönsamma inkomstkällorna för den grova brottsligheten är människohandel. Större delen, runt 60–, av de utsatta utnyttjas i sexhandeln, men många tvingas också arbeta på allt från fabriker till restauranger eller nagelbarer. vill att företagens och konsumenternas kunskaper ökar och att det ska bli lättare att välja bra alternativ vid köp av varor eller tjänster. Vi bör också se över möjligheten att ge ett utökat brottsutredande uppdrag för att de lättare ska kunna agera när de upptäcker misstänkt människohandel och att vi arbetar för ökad gränsöverskridande verksamhet och samarbete EU-länderna emellan. vill att brottsofferperspektivet i rättsväsendet stärks. Förtroendet för rättssamhället och brottsutsattas möjlighet till rehabilitering och förmåga att gå vidare är av största vikt för att invånare i ska kunna känna att rättssystemet finns som ett stöd om de skulle råka ut för något. En grundläggande princip är att man som utsatt för brott både ska ha rätt och möjlighet att få bättre information från rättsväsendet. Det måste också finnas professionell personal som kan ta hand om brottsoffret om det behövs. vill också att det ses över hur offer för grov brottslighet, och anhöriga till våldsdödade, kan få stöd när en gärningsperson får permissioner eller friges. Åtgärder bör också vidtas för att tillse att gärningsmän inte kommer undan sitt skadeståndsansvar. Barn är en särskilt utsatt grupp och därmed särskilt skyddsvärda. Enligt lever omkring 200 000 barn i med våld som en del av sin vardag. De barnen riskerar också att själva utsättas för både våld och sexuella övergrepp. Anmälningarna om barnmisshandel ökar och dessutom är mörkertalet stort, vilket gör att det är svårt att veta hur många barn som verkligen misshandlas. vill att de som utsätter barn för brott ska kunna straffas oftare . Därför vill vi se ett nytt barnmisshandelsbrott som ska inkludera både fysisk och psykisk misshandel. Vi vill också införa ett särskilt barnfridskränkningsbrott, för dem som begår många mindre allvarliga brott mot ett barn. Med tanke på det allvar det innebär att begå brott mot barn ska detta ha hårdare straff än andra fridskränkningsbrott. Femton procent av de tillfrågade eleverna i årskurs nio känner sig inte trygga i skolan och ännu fler är rädda för andra elever. vill att skolans skyldighet att omgående flytta elever som allvarligt stör studieron eller tryggheten för övriga elever skärps för att öka känslan av trygghet hos eleverna. För att skolan inte ska utgöra en frizon för brott ser vi också att det är av vikt att vi agerar för att skolor, i likhet med till exempel och , ska bli skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. Enligt en rapport från har inte ens hälften av skolorna installerat någon slags teknisk lösning för att filtrera bort sådant som våld och pornografi. Vi vill att unga i största möjliga mån ska ha en trygg skoltid där de slipper utsättas för pornografi och vill därför ge i uppdrag att införa porrfilter i datorerna på landets samtliga skolor och förskolor. För att unga personer ska kunna få hjälp och stöd av såväl skola som föräldrar bör skolelever i högre grad förmås ge en fullmakt som gör det möjligt för personalen att vid behov kontakta föräldrar. Våld i nära relation och sexualbrott vill ha en nollvision för våld och förtryck i nära relationer och sexualiserat våld. Mycket behöver göras för att nå detta. En del är den samtyckesbaserade lagstiftning som även inkluderar ett oaktsamhetsrekvisit för sexualbrott som infördes.