ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602404 · 2018-11-16 00:00:00 — Nationellt gällande ME/CFS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ett nationellt kan upprättas och tillkännager detta för regeringen. lever cirka 40 000 svenskar med sjukdomen ME/CFS enligt Hjärnfonden. Den drabbar människor i alla åldrar men är vanligare för kvinnor i 20–. ME/CFS är internationellt klassad som en neurologisk sjukdom där kroppens immunologiska, endokrina och neurologiska system påverkas. Sjukdomen karaktäriseras av en ihållande eller ständigt återkommande trötthet och en generell sjukdomskänsla. Dessutom hör muskel- och ledvärk, yrsel, koncentrationssvårigheter, känslighet för ljud och ljus, hjärtklappning, ömma lymfkörtlar, onormalt fluktuerande kroppstemperatur m.m. till symtombilden. Till skillnad från symtomen vid utmattningsdepression drabbas patienter med ME/CFS av förvärrade symtom, t.ex. i form av influensakänsla och ibland låggradig feber, även vid måttlig fysisk och mental ansträngning. Forskningen har inget entydigt svar på varför vissa drabbas av sjukdomen eller ej, men många av dem som insjuknat har gjort det i samband med någon form av infektion. Diagnosen ME/CFS ställs genom en s.k. uteslutningsdiagnos, där läkaren genom att avfärda andra typer av sjukdomar slutligen kan fastställa att patienten drabbats av ME/CFS. Diagnoskriterierna är tydliga men eftersom okunskapen är stor inom hälso- och sjukvården resulterar det allt som oftast i att patientgruppen söker återkommande vård för sina besvär och hamnar i långdragna processer i vårdkedjan. Det är ytterst viktigt att de behandlingar och åtgärder som sätts in är baserade på evidens och forskning inom området. Sjukdomen är komplex och leder ofta till långvariga sjukskrivningar. Många av dem som insjuknar vittnar även om svårigheter hos att få rätt till ersättning eftersom det inte finns en tydlig diagnosbild som stämmer överens med klassificeringssystemet hos . Det är därför anser att mer kunskap om sjukdomen behöver tillföras inom både hälso- och sjukvården samt . Vidare ställer sig positivt till det initiativ regeringen tagit och ålagt men bedömer inte att det är tillräckligt. Regeringen bör utreda hur ett nationellt kan upprättas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kompetenscentrumet bör ha som uppgift att säkerställa att kunskapsnivåerna är höga inom landstingen och tillgodose den kompetensförsörjning som krävs för att möta patientgruppen. Momodou (V)
mot · H602406 · 2018-11-16 00:00:00 — Eftersom behovet av rehabilitering kan ändras är det viktigt att det med jämna mellanrum görs nya bedömningar. Hur rehabiliteringen genomförs i de 21 landstingen/regionerna är svårt att få en överblick av. Samma sak gäller rehabiliteringens resultat i fråga om skador och problem relaterat till sjukdom/tillstånd, det sociala livet, möjligheterna till arbete samt samverkan med och Arbetsförmedlingen. Regeringen bör göra en översyn av hur rehabiliteringsinsatserna ser ut i och vilka resultat som finns samt hur en delaktig rehabilitering kan utformas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H602411 · 2018-11-16 00:00:00 — Nationell samordning av interreligiösa råd ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en nationell samordning av landets interreligiösa råd och tillkännager detta för regeringen. religiösa landskap har förändrats genom en global migration och vi har ett pluralistiskt religiöst landskap. Som ett svar på de utmaningar som det ställer på oss som individer och samhälle har en rad interreligiösa råd skapats runt om i . De utgör värdefulla verktyg i att skapa mötesplatser där vi lyssnar, lär och förstår varandra bättre. beskrivs ofta som ett av världens mest sekulariserade länder. Men vi ser att religionen spelar en allt större roll i media, politiska debatter och samhället. Det exemplifieras lätt med den gångna valrörelsens diskussioner om böneutrop, konfessionella friskolor och religionsfrihetens praktiska betydelse. För att få till en fungerande integration måste vi se att en sådan har ett djupare innehåll än arbete, bostadsort och språkkunskaper. Vid upprepade tillfällen har exempelvis religions- och yttrandefriheten hamnat i ett motsatsförhållande. Denna problematik löser vi inte genom att vända den ryggen. Här måste vi få till forum där människor kan mötas, lyssna, förklara och förstå. Det är mycket positivt att det ute i flera av landets kommuner nu finns interreligiösa råd där religionsdialogen får äga rum. Det är en viktig resurs för att ta itu med isolationism och främlingskap. Att uppmuntra fler kommuner att se interreligiösa råd som en del i arbetet med att få till ett fungerande integrationsarbete bör vara en nationell angelägenhet. Att vi får till ett nationellt delansvar gör det också möjligt att samordna detta arbete och sprida goda, fungerande exempel.
mot · H602412 · 2018-11-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det i så stor utsträckning som möjligt endast är auktoriserade tolkar som får uppdrag av myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. Enligt en undersökning beställd av Kammarkollegiet sker en stor del av tolkuppdragen hos och Arbetsförmedlingen av tolkar som inte är auktoriserade, det vill säga av tolkar som saknar formell kompetens. Detta innebär att man inte kan vara säker på att informationen blir korrekt överförd. Det är ytterst viktigt att svenska myndigheter anlitar de mest kvalificerade tolkarna för sina uppdrag. Att anlita tolkar med lägre kompetens kan drabba enskilda som berörs hårt med förödande konsekvenser. Bland annat har kristna flyktingar riktat kritik mot de tolkar som har använt sig av. Att inte använder sig av certifierade tolkar kan få katastrofala konsekvenser för människor på flykt från förföljelse. I avtal med tolkförmedlingarna bör myndigheterna ställa krav på att enbart auktoriserade tolkar med god kompetens får tolka.
mot · H602413 · 2018-11-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kopparnätet i regel finns kvar till dess att likvärdigt bredband och telefoni kan erbjudas i området och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har antagit en ambitiös bredbandsstrategi där det anges att av hushållen ska ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s, medan resterande bör ha tillgång till minst /s och bör ha tillgång till minst /s. Det är bra ambitioner även om det saknas konkreta handlingsplaner och resurser för att förverkliga målen. Ett problem i sammanhanget utgör de hushåll som har sin telefoni och uppkoppling via kopparnätet och ADSL. I samband med att monterar ned sina kopparledningar kommer nämligen flera orter att bli utan ADSL och därmed minskar antalet hushåll med bredband. För att undvika detta borde därför nedmontering samordnas med fiberutbyggnaden så att hushållen inte blir strandsatta utan telefoni och bredband. Så sker dessvärre inte. menar att det är praktiska skäl som gör att det inte går att ta dessa hänsyn. Många är dock upprörda över situationen, något som bekräftas av klagomålen till PTS, där de fem vanligaste klagomålen berör omställningen till nya, mer framtidssäkra infrastrukturer. Risken är också stor att klagomålen kommer att öka i antal med tanke på att takten i nedmonteringen av kopparnätet kommer att öka. Enligt uppgift var det ca 21 000 abonnemang som var berörda i den första fasen av nedmonteringen, –2015, medan takten nu kommer att öka till ca 10 000 abonnenter per halvår. Det är också oroväckande att den statliga myndigheten på området, PTS, inte tycks kunna påverka situationen. finns exempel på platser där till och med har beslutat att stänga sina nät , något som PTS säger sig ha försökt avstyra, men utan resultat. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att bör ge regeringen i uppdrag att se till att nedmontering av kopparnätet samordnas så att telefoni och fiber eller annat likvärdigt bredband i regel kan erbjudas i området innan nedmontering sker. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H602414 · 2018-11-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska rymdlagen bör ses över så att rymdturism kan tillåtas och tillkännager detta för regeringen. En ny rymdålder är under utveckling och precis som när flygindustrin utvecklades ser vi nu kommersiella aktörer som utvecklar och testar nya farkoster, för både rymdturism, forskning och utbildning. har goda förutsättningar att spela en ledande roll på området och näst är vi det land som har kommit längst i detta arbete. En satsning på rymden kan bidra till att skapa fler arbetstillfällen, ny forskning och nya utbildningar. De nya rymdfarkosterna kan inte enbart ta med sig rymdturister utan blir ytterligare en plattform för teknik- och materialutveckling samt ger en möjlighet att bedriva forskning under tyngdlösa tillstånd. gästades av ett hundratal astronauter från 35 länder. I samband med deras besök hölls många intressanta samtal, bland annat om förutsättningar att erbjuda möjlighet till suborbitala flygningar i bemannade farkoster – mer bekant som rymdturism. har tidigt aviserat sitt intresse för att vara en aktiv part i denna verksamhet men trots idogt arbete och seriösa privata intressenter har projektet inte lyft. har en unik möjlighet att vara en spelare på den globala marknaden med sitt geografiska läge, och en framtida rymdhamn. Länder runt om i världen vänder sina blickar hit för att få ta del av de möjligheter som erbjuds. Rymdforskningen har därför en outnyttjad potential att vara en viktig del i det svenska näringslivet och tillväxten i vårt land. Med hänvisning till ovan anser undertecknade att bör undanröja de juridiska hinder som återstår för att denna spännande verksamhet för besöksnäring och forskning ska kunna ta fart. Detta måste ge regeringen tillkänna.
mot · H602415 · 2018-11-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka gränsen för körkortsåterkallelse vid fortkörning förbi pågående vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. beslutade danska att fördubbla bötesbeloppen för den som kör för fort förbi pågående vägarbeten. Likaså sänkte gränsen för körkortsåterkallelse. Syftet var att skapa säkrare arbetsplatser. Det var ett viktigt beslut som också borde ta efter. I en enkät som utförde svarade åtta av tio vägarbetare att de oroade sig för bristande säkerhet och nästan varannan uppgav att de hade upplevt minst en trafikrelaterad incident. Dessvärre visade Sekos undersökning också att antalet olyckor vid vägarbetsplatserna hade ökat stadigt . Den här utvecklingen kan rimligtvis inte få fortsätta. Ett samarbete mellan myndigheter och företag har inletts för att stävja den oroande utvecklingen. Det är bra, men för att stoppa de omdömeslösa fortkörningarna måste mer till. Undertecknad anser därför att regeringen dels bör se över möjligheten att höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten, dels sänka gränsen för körkortsåterkallelse vid fortkörning förbi pågående vägarbeten. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H602416 · 2018-11-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över frågan om särskild ekonomisk ersättning till den som genomfört och avslutar sin militärtjänstgöring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över frågan om militärtjänstgöring ska ge särskilda meritpoäng vid antagning till universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att återinföra ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer, som bl.a. omfattar svenska veteranstödsorganisationer, och tillkännager detta för regeringen. Svenska soldater har riskerat livet för mänskliga fri- och rättigheter, för fred och frihet. Deras engagemang är en förutsättning för att ska vara tryggt och för att vi ska kunna bidra till internationella fredsfrämjande och humanitära insatser som försvarar människovärdet och bidrar till en säkrare omvärld. är positiva till internationella fredsbevarande och fredsframtvingande internationella insatser eftersom vi anser att vi har ett moraliskt ansvar att även bistå våra medmänniskor utomlands. För att vi ska kunna delta i dessa insatser krävs dock att vi på ett bra sätt också kan ta hand om våra soldater när de avslutar sin tjänstgöring utomlands eller inom Försvarsmakten. Ett svenskt veterancentrum för att samla specialkompetens kring problem som är knutna till soldatens tjänst och övergången från militär till det civila spelar en avgörande roll, men det krävs fler åtgärder som visar stöd för våra soldater och som underlättar militär–civil karriärväxling. En soldat som avslutar sin militärtjänstgöring borde erhålla en särskild ekonomisk ersättning baserad på det antal år som personen deltagit i rikets försvar. Militärtjänstgöring borde dessutom ge särskilda meritpoäng vid antagning till svenska universitet och högskolor. En utredning bör därför tillsättas som utreder dessa frågor. Avslutningsvis föreslås också att det tillsätts en utredning om att återinföra ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer, som bl.a. ska omfatta svenska veteranstödsorganisationer.
mot · H602417 · 2018-11-16 00:00:00 — Straffrättsreform för hårdare straff ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja miniminivån i straffskalan för vålds- och sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa ungdomsrabatten i 29 kap. 7 § BrB och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de förmildrande omständigheterna vid straffmätning i 29 kap. 5 § BrB och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa dagens mängdrabatt för brottslingar och tillkännager detta för regeringen. Ett tryggt samhälle byggs bäst underifrån av starka familjer med tid för barnen och goda värderingar, men vi behöver också fler poliser för att bekämpa brott och vi behöver se till att fler brottslingar döms till rättvisa straff som ger brottsoffret upprättelse. Utgångspunkten för den västerländska rättstraditionen bygger på klassiska idéer om alla människors lika värde och naturliga rättigheter som var och en har en skyldighet att respektera. Den bygger även på idén om människan som förnuftig, med fri vilja, förmåga att välja och som ansvarig för sina handlingar. Rättvisa är att värna den moraliska jämlikheten i människors relation som följer av detta. Den som istället väljer att begå brott skapar en moralisk obalans, en skuld till brottsoffer och samhälle som måste betalas tillbaka i form av ett rättvist straff. är ett land med låga straff och en hög andel återfallsförbrytare. Därför finns det skäl att anta att en straffrättsreform för hårdare straff skulle kunna både minska brottsligheten och öka tryggheten. Framförallt har riksdag en viktig uppgift att se till den som skjuter, våldtar och slår också kan dömas till rättvisa straff som ger brottsoffret upprättelse. För att åstadkomma hårdare och mer rättvisa straff krävs en straffrättsreform för höjda miniminivåer i straffskalan för vålds- och sexualbrott, men det krävs också att en rad förmildrande omständigheter och straffrabatter avskaffas. Ungdomsrabatten som innebär att en 18-årig gärningsman automatiskt döms till halva straffet måste avskaffas, och det måste också dagens mängdrabatt för seriebrottslingar. Varje enskilt brott en gärningsman begår ska också resultera i ett högre straffvärde och därmed en strängare påföljd. Det finns människor i vårt land som utsatts för brott men som aldrig får se rättvisa skipas, trots att gärningsmannen har dömts till ansvar i en svensk domstol. Det brott som just de personerna har utsatts för har nämligen inte resulterat i någon strängare påföljd. Så här kan vi inte fortsätta att ha det. Mot bakgrund av vad som anförts ovan föreslås riksdag ställa sig bakom att tillsätta en utredning om en straffrättsreform för hårdare straff i enlighet med vad som anförts i motionen. Det är dags för en rättspolitik med trygghet och rättvisa i fokus.
mot · H602419 · 2018-11-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att stärka äganderätten i skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. Svenskt skogsbruk är beroende av att de ca 300 000 privata skogsägare som bedriver familjeskogsbruk ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. För alla dessa människor som brukar skogen, och kanske har brukat den i generationer, är respekten för äganderätten essentiell, men är äganderätten under attack. får bestämma att man som skogsägare inte får avverka ett visst område för att en individ av en sällsynt art har vistats i området vid enstaka tillfällen och man får ingen ekonomisk kompensation som markägare, dvs. om man inte vänder sig till domstol. Det här är fullständigt oacceptabelt. Vars och ens egendom ska vara tryggad gentemot staten, men så fungerar det inte i praktiken. Smygsocialiseringen av mark måste upphöra. Istället är det frihet under ansvar som fortsatt ska gälla som grundprincip för svenskt skogsbruk, och frivilliga avsättningar ska vara huvudinriktningen. Ingen avverkning av skog ska kunna stoppas utan att man som skogsägare får full ekonomisk kompensation, ingen skogsägare ska behöva vända sig till domstol för att få ut sin ersättning och expropriationsersättningarna i borde höjas. Skogen är framtiden. Fler borde därför kunna få möjlighet att känna entusiasm och framtidstro inför att ta över det skogsbruk som deras föräldrar och tidigare generationer byggt upp. För att detta ska vara möjligt krävs dock att äganderätten respekteras och stärks. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att ställer sig bakom att tillsätta en utredning om att stärka äganderätten i skogsbruket.
mot · H602420 · 2018-11-16 00:00:00 — Skärpta krav för försörjningsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om skärpta krav för att erhålla försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. Bidragsberoendet i våra särskilt utsatta områden måste brytas för att inte gå i arv. Utbildningssatsningar är viktigt, men vi måste också tillåta lägre ingångslöner och reformera arbetsmarknaden på ett sätt som minskar risken och kostnaden när det gäller att anställa. Det är så vi på allvar kan se till att fler faktiskt får chansen till ett jobb. Incitamenten att gå från bidrag till egen försörjning behöver förstärkas. Det måste alltid löna sig att ta ett jobb istället för att leva på bidrag, och på samma sätt som det offentliga har ett ansvar för att erbjuda stöd för att få människor i arbete så har också den som står utan arbete ett ansvar för att ta tillvara de chanser i form av offentligt finansierat stöd som erbjuds. Det är viktigt för de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas legitimitet att skattebetalarna vet att den som får bidrag anstränger sig för att göra sig anställningsbar i , men det är framförallt viktigt att den som är arbetslös inte passiviseras. Mot bakgrund av detta borde sfi-studier och obligatorisk samhällsorientering samt arbetskrav om ett visst antal timmar hos ideella föreningar eller kommunen ställas som motkrav för försörjningsstöd. Motprestation borde alltid ställas som krav för försörjningsstöd.
mot · H602421 · 2018-11-16 00:00:00 — Proportionalitetsprincip för fackliga stridsåtgärder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att balansera makten mellan arbetsmarknadens parter genom att se över rätten till sympatiåtgärder och ett införande av en proportionalitetsprincip vid fackliga stridsåtgärder, och detta tillkännager för regeringen. Många människor har kommit till vårt land, men för få har snabbt kommit in på arbetsmarknaden och blivit en del av det svenska samhället. Det beror dels på utbildningsnivån hos många av de som har kommit, dels på den stelbenta arbetsmarknaden och de höga ingångslönerna. En av anledningarna till de höga ingångslönerna är fackförbundens oproportionerliga makt. har rätt att strejka och vidta andra fackliga stridsåtgärder gällande konflikter som de själva inte är inblandade i och mot bolag som de saknar medlemmar hos. Det är orimligt. Konsekvenserna för den enskilda företagaren kan dessutom bli förödande. Makten på den svenska arbetsmarknaden behöver balanseras. För att lösa detta borde en utredning se över hur rätten till sympatiåtgärder kan begränsas och även hur en proportionalitetsprincip för strejk och andra fackliga stridsåtgärder kan införas. anser att parterna inte ska få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling vid . En proportionalitetsprincip för fackliga stridsåtgärder finns i många andra länder. Den skulle säkerställa att en vidtagen stridsåtgärd och den skada som den förorsakar faktiskt också står i proportion till den konflikt det handlar om och vad fackföreningen vill uppnå med stridsåtgärden. En stridsåtgärd som förväntas leda till skada eller annan olägenhet ska kunna motiveras, och den ska också kunna förklaras olovlig om den inte anses vara proportionerlig.
mot · H602422 · 2018-11-16 00:00:00 — Intensifiera kampen mot terrorismen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att förbjuda utländsk finansiering av organisationer som kan bidra till radikalisering, våld eller terror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att den som strider för eller stöder terrororganisationer ska kunna dömas för landsförräderi och tillkännager detta för regeringen. har det pågått en kamp mot islamistisk terrorism. har islamismen vuxit sig starkare i vårt land. Dess terrorism utgör ett allvarligt hot mot . Islamismen begränsar kvinnors och mäns frihet att få leva sina liv som de själva önskar, men den hotar också hela vår demokrati. Den står i direkt konflikt med vårt västerländska samhälle eftersom islamister anser att staten ska underställas och sharialagar. och andra västerländska demokratier saknar därmed all legitimitet enligt dessa extremister. behöver intensifiera kampen mot terrorismen, och det kräver också en intensiv kamp mot islamismen. Vi borde för det första sätta stopp för alla offentliga bidrag till föreningar med islamistiska eller odemokratiska kopplingar. Det är fullständigt oacceptabelt hur islamister i har lyckats bygga upp en ekonomi och flyttat fram sina positioner, tack vare offentligt stöd från staten – våra skattepengar. Vi måste för det andra förbjuda utländsk finansiering av moskéer och föreningar som riskerar att bidra till radikalisering, våld eller terror. Svenska myndigheter borde ges i uppdrag att stoppa detta. För det tredje så ska den som väljer att stödja eller strida för en terrororganisation dessutom kunna dömas för landsförräderi. Mot bakgrund av detta föreslås tillsätta en utredning om att förbjuda all utländsk finansiering av organisationer som kan bidra till radikalisering, våld eller terror samt att den som strider för eller stödjer terrororganisationer ska kunna dömas för landsförräderi.