mot · H5024045 · 2018-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2017/18:90 Nordiskt samarbete 2017 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt stärka det nordisk-baltiska samarbetet och den nordiska närvaron i de baltiska staterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att marknadsföra som besöks- och turistmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka den nordiska språkförståelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat och förstärkt nordiskt samarbete mot terrorism, terrorresor och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt verka för en gemensam nordisk yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa långsiktiga förutsättningar för ett djupare nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier och tillkännager detta för regeringen. Fördjupade relationer med våra närmaste grannar På vårt norra halvklot, i norra , bildar de nordiska länderna en familj med djupa relationer och gemensamma referensramar. är i storleksordningen världens tolfte största ekonomi. Våra grannländer är några av våra viktigaste handelspartner och vi deras. Våra nordiska länder speglar varandra i utformandet av den nordiska modellen, språkförståelse och gemensamma kulturyttringar och gränsöverskridande arbetsmarknad. vilar på gemensamma värderingar kring välfärdsstaten och sociala skyddsnät. vilar på en rik och mångfasetterad historia och ett gemensamt kulturarv, men också på dagens gränsöverskridande arbetsmarknadsregioner och ideellt idéutbyte. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med det vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet och sammanhållningen på en rad samhällsområden. Vi säger ja till nordisk integration och nej till EU:s federalism. Ett svenskt utträde ur EU ska följas av ett djupare samarbete mellan de nordiska länderna – kulturellt, säkerhetspolitiskt, socialt och ekonomiskt. Vi lämnar inte bara något destruktivt bakom oss, vi utvecklar ett annat, mer konstruktivt samarbete på beprövad grund. sak är vår. Regeringen skriver i sina inledande ord om de nordiska statsministrarnas vision om att ska vara världens mest integrerade region. En mycket positiv ansats som vi delar. Vidare omnämner man årets ordförandeskap i , Östersjöstaternas råd och . Samarbetsorgan där vi ser nordisk nytta. Det är för övrigt välkommet att regeringen inför planeringen av ordförandeskapet i ministerrådet involverade den svenska delegationen i i diskussionerna. En nära dialog mellan regering och opposition och samarbetsministern och den parlamentariska delegationen är grundläggande. ser mycket positivt på roll och samarbeten i omvärlden, inte minst det nordisk-baltiska samarbetet mellan och de baltiska staterna och att man med svenskt samordningsansvar inom N5-samarbetet ytterligare kan förstärka och öka närvaron i och samarbetet mellan och de baltiska staterna. Detta särskilt mot bakgrund av den osäkerhet som präglar närområde, och och de baltiska staternas nära relation kan och bör understrykas och utvecklas på flera plan. som besöks- och turistmål är ett starkt varumärke i världen och ses både som en politiskt stabil region, en region med långvarig demokrati och en region som är intressant att besöka. Att man under årets gång öppnade i till stöd för nordiska start-up är positivt, men man borde se över möjligheterna att öppna liknande kontor i också. Den stora nordiska kultur- och profileringssatsningen Nordic Matters som hölls på i , där man framhävde olika fenomen som är unika för , bör uppmuntras likt , så att man kan sprida en ökad förståelse för den nordiska kulturen i världen. Inte minst i syfte att öka intresset för som besöksmål och handelspartner. Våra möjligheter att marknadsföra resurser som inte går att utlokalisera, såsom kultur- och naturturism, är utan tvekan viktiga pullfaktorer för att förstärka framför allt turism och besöksnäring i . Nordisk utbildning och forskning ser med viss oro på nedskärningar och planerad avveckling inom de nordiska forskningsinstitutionerna. Inte minst bör behovet av ekonomiska förstärkningar till Nordforsk ses över i ljuset av att institutionen kan komma att behöva överta forskning och initiativ från andra institut som fasas ut och att man stakar ut en långsiktig strategi för den gemensamt finansierade nordiska forskningen. De förutsättningar som Nordforsk ger för samarbetet inom nordisk forskning och forskarutbildning är något som ser mycket positivt på. Nordforsk bör ges förutsättningar att fortsätta verka som en samlad kraft som för forskare från de nordiska länderna samman för högkvalitativa studier som både för och framåt i utvecklingen. Det nordiska kultursamarbetet – kulturarv och språkgemenskap i fokus gemensamma historia går långt tillbaka och, ska erkännas, kantas av ömsom fred ömsom krig, men från varje epok har dragits lärdomar och årsring lagts till årsring, som djupa likheter vuxit fram mellan de nordiska nationerna. Det nordiska samarbetet bygger således på stabila fundament, och ett av de fundamenten är de kulturella likheterna. förespråkar ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet där vi menar att den nordiska språkförståelsen kan förbättras, en nordisk kulturkanon införas som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar, och ett tätare samarbete kring friluftslivet och marknadsföring av som besöksmål kan ske. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Det nordiska kultursamarbetet utgör hörnstenen i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Kultursamarbetet återspeglar den grund av gemensamma värderingar som vi i de nordiska länderna står på. Språkförståelsen och möjligheten att kommunicera på de nordiska språken gentemot varandra, är en nyckelfaktor i den nordiska gemenskapen och det nordiska samarbetet. En stark språkförståelse fungerar som smörjmedel för vår gemensamma kommunikation och minskar transaktionskostnader inom handel, arbetsmarknadernas integration och det kultur- och utbildningspolitiska samarbetet. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder. Att också uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden är mycket positivt och bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. kan vi konstatera att den nordiska språkförståelsen befinner sig i ett skört läge, då den avtar bland yngre generationer och särskilt svenskans ställning i går tillbaka. Vi ser det som principiellt viktigt att understryka alla de nordiska språkens unicitet och okränkbara värde men vill verka för ökade insatser för att förstärka och förbättra den nordiska språkförståelsen, detta redan ifrån skolåldern. Inom är skandinaviskan etablerad som officiellt arbetsspråk. ser betydelsen av att bibehålla den ställning som skandinaviska har som det primära arbetsspråket inom . Att aktivt sträva efter ett gemensamt arbetsspråk underlättar och har många fördelar. kan man inte blunda för att förbättringar måste göras för det finska och isländska språkets ställning, så att samtliga delegater kan delta på liknande villkor utan att det innebär ett närmande till engelskan som arbetsspråk. För närmare beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag på verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och som tillsammans kunde anses utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio, och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst- och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen som den varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet, och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. har också en Danmarkskanon som samlar och förmedlar värden i dansk identitet tagits fram. I samband med beslutet om den danska kulturkanonen föreslog också den dåvarande danska undervisningsministern att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram. Haarder kommenterade bakgrunden till förslaget på bl.a. följande sätt: Den nordiska litteraturantologin är ett viktigt initiativ som ska medverka till att öka språkförståelsen mellan länderna och värna om det gemensamma kulturarvet. Kanske det nordiska håller på att drunkna i sin egen framgång; det har blivit så självklart att det för somliga kan förefalla osynligt. Jag hoppas därför att den nordiska litteraturkanonen väcker både inspiration och debatt i när den nordiska kulturgemenskapen behöver synliggöras och förstärkas. Alla fem nordiska regeringar ställde sig bakom satsningen, och finansieringen skedde via . Den nordiska litteraturkanonen presenterades 2008 och bidrog till både en ökad debatt och ett ökat intresse kring den nordiska kulturen. menar att de argument som framförde 2005 är giltiga än och att borde följa upp satsningen på den nordiska litteraturkanonen genom att med inspiration från den danska modellen ta fram en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Nuvarande strategi för det nordiska samarbetet kring kulturella frågor har flera positiva inslag, men vi ser förbättringspotential och ser därför med tillförsikt på den kommande strategiplaneringen mellan och ministerrådet. Nordiskt djurskydd i världsklass Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. För många invånare i är det goda djurskyddet en så viktig fråga att den betraktas som en del av den nationella och regionala kulturen och identiteten. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är fortfarande stor och på vissa områden har halkat efter. Enligt bland annat rapporten djurskydd från Förbundet är det tveksamt om de nordiska länderna kan sägas vara bäst i världen eller ens i när det gäller djurskydd. I viktiga delar överträffar ännu , men på flera viktiga områden överträffas också av andra europeiska länder. menar att de nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande. Ett problem är att det fortfarande finns stora skillnader beträffande djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av denna mellan de nordiska länderna. Skillnader mellan länderna i detta avseende bidrar till att skapa ekonomiska incitament för ett bristande djurskydd, då ett nordiskt land genom en svagare djurskyddslagstiftning kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de övriga nordiska länderna. Reglerna kring slakt och kastrering, pälsdjursuppfödning m.m. är andra områden där våra nordiska länder skiljer sig åt och kunde vinna mycket på att ta ett gemensamt grepp kring förbättringspotentialen av dessa. Även reglerna och formerna för uppföljningen av djurskyddslagstiftningen skiljer sig åt mellan länderna. vill motverka alltför stora skillnader mellan de nordiska länderna och menar därför att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än harmoniserar djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Ett utan trösklar och hinder är – och utvecklas alltmer mot – en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, men regelverken är i mångt och mycket fortfarande utformade utifrån att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder är dock ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet, och avskrivs ett antal omotiverade gränshinder mellan länderna. ser positivt på att samarbetsministrarna fattat beslut om ett nytt mandat för gränshinderrådet så att fler gränshinder kan behandlas och lösas . ser vi en generell problematik i att man i arbetet med att undanröja hinder alltför ofta ligger steget efter och tvingas lösa gränshinder retroaktivt. Vi vill därför låta utreda möjligheterna för ett gemensamt nordiskt lagråd som proaktivt på förhand kan skanna kommande lagstiftning i våra respektive länder för att i ett tidigt skede upptäcka och undanröja nya gränshinder. Goda exempel på när man lyckats lösa regionala gränshinder med samverkan över nationsgränserna bör lyftas fram och uppmuntras i gränsområden där rörligheten mellan våra länder är stor. Att arbeta för att undanröja hinder som hämmar gränsöverskridande sysselsättning, tillväxt, utbildning och besöksnäring är alltså mycket positivt. är det utifrån vår utgångspunkt centralt att balansera det mot den nationella kontrollen, det nationella självbestämmandet och subsidiaritetsprincipen. Därutöver är det, för att avlägsnandet av gränshinder ska fungera, nödvändigt att de nordiska länderna känner tillit till varandra och att de yttre gränskontrollerna gentemot och världen fungerar tillfredsställande. I det avseendet har brustit genom en oansvarig migrationspolitik i förhållande till våra grannländer, vilket påverkat tillit och tålamod. Säkerhetspolitisk samverkan i en ny tid Vi har sett hur personer i nordiska länder radikaliseras, väljer att stödja terrorism, antingen genom aktiviteter inom och eller genom att resa utanför gränser. har verkat för ett ökat samarbete mot detta mellan de nordiska länderna. Med ett kraftigt försvagat IS har problemet med terrorresor till avtagit, och i stället har vi sett en ökande våg av återvändande terrorister till . Det är viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor, såväl från som till . Här har ett stort ansvar då vi genom öppna gränser och bristande id-kontroller jämte en omfattande immigration saknat förmåga att upprätthålla kontroll och trygghet, vilket har lett till att våra grannländer ifrågasatt om vi kan ha lika öppna gränser mellan de nordiska länderna som . Vi efterfrågar därför ett fördjupat samarbete och dialog mellan våra nordiska länder mot terrorrörelser och radikalisering, detta för att göra arbetet så effektivt som möjligt. Detta är viktigt ur flera perspektiv, dels för att inte ytterligare bidra till att destabilisera regionen i framför allt och och för att avhjälpa det mänskliga lidande som pågår, dels för att värna säkerheten i , förhindra ytterligare radikalisering och minska risken för terrorbrott i och övriga . Tillit och tilltro till att den yttre gränsbevakningen fungerar är centralt för att vi ska kunna fortsätta att ha fri rörlighet och nedmontera gränshinder mellan de nordiska länderna. Vår vision är också att våra nordiska länder tillsammans upprättar en gemensam yttre gräns och gränskontroller, då EU:s yttre gräns visat sig ha stora brister och vi inom med detta skulle kunna nedmontera interna gränskontroller. Nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under era. Nordefcosamarbetet som lanserades 2009 har varit en viktig byggsten i det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet och har ännu utvecklingspotential. Vi välkomnar också att det skett en nära samverkan i försvars- och säkerhetsfrågor mellan de nordiska och baltiska länderna . kan samordningsansvar särskilt uppmärksammas. bör i det understryka vikten av fortsatt goda och utvecklade relationer och samarbetsavtal med . välkomnar att arbetet med det nordiska försvarssamarbetet har fortskridit, förstärkts och fördjupats . Vi ser särskilt positivt på det fortsatta och fördjupade försvarssamarbete som utvecklats mellan och och vill i förlängningen se ett försvarsförbund mellan länderna. Det kompetensutbyte som sker via studiebesök och gemensamma övningar bör vara av hög prioritet i det svensk-finska försvarssamarbetet både i nutid och för framtiden. Genom den nordiska solidaritetsförklaringen har de nordiska länderna gemensamt uttalat att i det fall ett nordiskt land skulle drabbas av en kris eller ett angrepp, så kommer övriga länder att bistå med relevanta medel. Denna solidaritetsförklaring är dock fortfarande allmänt hållen och säger inte mycket om hur länderna konkret avser att reagera och hjälpa varandra i händelse av att ett enskilt land hamnar i trångmål, exempelvis vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press. anser med hänvisning till solidaritetsförklaringen och arbetet inom Nordefco att det nu är dags att ta försvarssamarbetet till nästa nivå. Vi anser att ska påbörja diskussioner med de övriga nordiska länderna i syfte att skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som långsiktigt också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. En sådan försvarsgaranti skulle inte nödvändigtvis behöva inkludera samtliga nordiska länder i ett inledande skede utan kan påbörjas genom att ett par nordiska länder – t.ex. och – går före.