ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021922 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition av partiföreträdarskap. I partiföreträdarskapet uppstår en naturlig svårighet för väljarna att veta om det är partiet eller en kandidat man röstar på. En väljare sätter sitt kryss för en kandidat som kan bli personvald men som i slutänden blir en del av partiet. Det är ett demokratiskt problem att riksdagsledamöterna har en så svag ställning i förhållande till sitt parti liksom den rent faktiskt svaga ställningen i förhållande till regeringen. I ett demokratiskt land borde det vara väljarens önskan om företrädare som står över partiernas val av kandidater men också politisk linje. Det kan också för väljarna framstå som att man röstar på ett parti och att det är det partiet som sedan bestämmer vem som ska inneha riksdagsmandaten. När en enskild ledamot väljer att avvika från partilinjen eller helt lämna partiet så kan det för väljarna vara svårt att förstå. För att stärka medborgarnas inflytande över politiken, göra systemet tydligare för väljarna och för att stärka de enskilda riksdagsledamöternas position finns det all anledning att överväga att införa enmansvalkretsar eller fullt personval.
mot · H6021923 · 2018-11-29 00:00:00 — Möjlighet för personer med funktionsnedsättning att välja bostadsort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ska uppfylla artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning vad gäller möjlighet och stöd för personer med funktionsnedsättning att själva välja bostadsort och bostad, och detta tillkännager för regeringen. beslutade () om konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Året efter ratificerade konventionen. Det innebär att funktionshinderpolitiken omges av ett internationellt ramverk, som den svenska politiken måste ställas i relation till. I bland annat artikel nr 19 i konventionen kan man läsa: Konventionsstaterna erkänner lika rätt för alla personer med funktionsnedsättning att leva i samhället med lika valmöjligheter som andra personer och ska vidta effektiva och ändamålsenliga åtgärder för att underlätta att personer med funktionsnedsättning fullt åtnjuter denna rätt och deras fulla inkludering och deltagande i samhället, bland annat genom att säkerställa att: personer med funktionsnedsättning har möjlighet att välja sin bosättningsort och var och med vem de vill leva på lika villkor som andra och inte är tvungna att bo i särskilda boendeformer, personer med funktionsnedsättning har tillgång till olika former av samhällsservice både i hemmet och inom särskilt boende och till annan service, bland annat sådant personligt stöd som är nödvändigt för att stödja boende och deltagande i samhället och för att förhindra isolering och avskildhet från samhället, samt samhällsservice och anläggningar avsedda för allmänheten är tillgängliga på lika villkor för personer med funktionsnedsättning och svarar mot deras behov. Men lever då upp till konventionen? Nej, och ett exempel på detta är att om du har en funktionsnedsättning som innebär att du har behov av stöd för ditt boende, har du inte samma möjlighet att välja bostadsort som andra. Det är kommunen du är skriven i som i stort bestämmer om man vill ge dig det stöd du behöver vid en flytt. Det kan till exempel handla om studier på annan ort under . Det här innebär för många i princip en ”kommunarrest”. Inte minst är det många med intellektuell funktionsnedsättning som drabbats av detta. Per Lodenius (C)
mot · H6021924 · 2018-11-29 00:00:00 — Stärkt infrastruktur inom stråket – ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att stärka infrastrukturen inom stråket –och tillkännager detta för regeringen. är största exportmarknad och länderna har den största gemensamma arbetsmarknaden i . och är de två huvudstäder i som växer allra snabbast. En förstärkt infrastruktur mellan dessa två huvudstäder skulle gynna den ekonomiska utvecklingen och tillväxten i båda länderna. Enligt en åtgärdsvalsstudie som presenterade finns det dock stora brister i infrastrukturen utmed stråket –. Framförallt beträffade järnväg och väg. Utmed stråket –ligger bland annat och vars tillväxt och regionala utveckling också skulle gynnas av en förstärkt infrastruktur och bättre kommunikationer. Längs med stråket –bor närmare fyra miljoner människor fördelat på över 50 kommuner. Järnvägstrafiken mellan och , via , saknar tillräcklig kapacitet för både persontransporter och godstransporter. Ett skäl är att trafiken på Värmlandsbanan har ökat med under det senaste årtiondet. klassar därför denna bana som överbelastad. Snabbare och effektivare transporter behövs för att öka tillväxten och den regionala utvecklingen utmed stråket. tar det närmare att ta tåget från till . Det är en orimligt i ljuset av att det bara är mellan de två huvudstäderna. är även den vanligaste slutdestinationen för flygpassagerare med närmare 1,4 miljoner resenärer . är det av resenärerna mellan och som tar tåget. En bättre järnvägstrafik där restiden skulle kunna pressas ner till 02:55 genom nya tågbanor mellan och samt och skulle öka tågresandet högst avsevärt och även ha positiva effekter för miljön. E18 mellan och bör också förstärkas genom att bli mötesfri hela vägen. Ett betydande arbete har skett väster om , men mer arbete återstår inte minst för att säkra vägnätet från till . Det är den enda sträckan på som inte är mötesseparerad. Tyvärr är denna sträcka på förekommen anledning även hårt olycksdrabbad. bör därför ge regeringen i uppdrag att överväga att förbättra transportinfrastrukturen mellan och .
mot · H6021925 · 2018-11-29 00:00:00 — En starkare skogsnäring i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skogsnäringen i och tillkännager detta för regeringen. är ett av de län som är allra mest beroende av utvecklingen av de gröna näringarna. Utvecklingen av skogs- och jordbruket styr också till stora delar befolkningsutvecklingen på landsbygden då dessa näringar är de viktigaste arbetsgivarna där. Äganderätten utgör ett fundament för de gröna näringarna. Äganderätten är en mänsklig rättighet, som skyddas av både regeringsformen och . Att kunna utveckla sitt boende och sin verksamhet på landsbygden är grundläggande. Regleringar gällande bland annat strandskydd, energiframställning och regelverk för naturreservat begränsar ofta markägarnas möjligheter att bruka och vårda sin skog och mark. Tyvärr har äganderätten för markägare beskurits . Den allra viktigaste näringen för är skogen. Skogen bidrar till att skapa en bra miljö, jobb, tillväxt och skatteintäkter. I är tre av länets fem största företag kopplade till skogsnäringen. Det finns över 20 000 skogsägare och fler än 7 500 skogsföretag. Det privata ägandet av skogen i är betydligt högre än riksgenomsnittet. har värdet på skogen och skogsfastigheter kontinuerligt ökat vilket skapar välstånd och regional utveckling. Att värna en stark äganderätt för de privata skogsägarna är viktigt för att trygga denna värdeökning. Värdeökning skapar också kapital som kan användas för investeringar i företagande och entreprenörskap. har unika förutsättningar för skogsbruket genom den växlighet och nederbörd som råder där samt de relativt korta avstånden mellan skogen och vidareförädlingsleden. Ingen annanstans i världen finns det så mycket kompetens och erfarenhet samlad kring pappers- och massateknologin som i . I finns Paper Province som är ett världsledande företagskluster inom skogsbaserad bioekonomi. ägs och drivs av ett hundratal medlemsföretag som genom samverkan utvecklar och förbättrar sin och hela regionens konkurrenskraft. En omfattande samverkan mellan klusterorganisationen och sker för att bland annat utveckla produktionsteknik och vidareförädlingsprocesser inom skogsnäringen. Men detta samarbete kan ytterligare stärkas. För att vidareutveckla skogsnäringen i behövs det en stark nationell och regional näringslivspolitik som kan värna generella branschvillkor såsom en stabil energipolitik, rimliga skatter på drivmedel och företagande och att ta bort onödigt regelkrångel. Men det krävs även satsningar på forskning och utveckling på skogsråvaror för att skogsnäringen ska bli ännu mer konkurrenskraftig . Produkter från skogen används i t.ex. bilar, läkemedel och kläder och ligger långt framme på detta område. Genom skogens värde som en förnybar och koldioxidfri råvara är dess potential nästan obegränsad.
mot · H6021926 · 2018-11-29 00:00:00 — Stärkt konkurrenskraft för det svenska jordbruket genom minskad regelbörda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att minska regelbördan för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. Svenska jordbrukare har i relativa termer lägst lönsamhet inom hela EU. Det gör dem sämre rustade att hantera situationer likt den svåra torka som uppstod . Ett skäl till de svenska jordbrukarnas låga lönsamhet är att de är starkt tyngda av regleringar och informationskrav. presenterade en rapport som visar att den regelbörda som jordbruket utsätts för inom ett antal områden hämmar produktion och utveckling. Vidare hindrar det jordbrukarna från att fokusera på sin kärnverksamhet. Under förra mandatperioden arbetade Landsbygdsdepartementet intensivt med att reducera regelbördan och var det departement i regeringen som minskade regelkostnaderna mest. Totalt sänktes företagens kostnader för regelbörda på livsmedelsområdet med . återstår mycket arbete för att svenska jordbrukare ska kunna få bättre konkurrenskraft genom mindre regelbördor. Arbetet inom jordbrukssektorn behöver särskilt lyftas fram då jordbrukare ofta är småföretagare och själva tvingas att hantera administration och pappersarbetet vid sidan av kärnverksamheten att t.ex. bruka jorden och bedriva växtodling. En jordbruksföretagare ska ägna sin tid åt kärnverksamheten – inte åt administration och pappersarbete. För att ge dessa företag bättre möjlighet att växa och anställa personal, måste regelbördorna successivt och kontinuerligt reduceras. Det finns därför starka skäl för regeringen att genomföra en genomgripande reform på detta område. En reducering av regelbördan för de gröna näringarna skulle frigöra ytterligare resurser till ökad tillväxt och fler jobb på landsbygden.
mot · H6021927 · 2018-11-29 00:00:00 — Inrätta en ny viltmyndighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en viltmyndighet med syfte att ta ett samlat grepp om jakt- och rovdjursfrågorna och tillkännager detta för regeringen. har ett högt predatortryck från varg i vissa delar av landet. Närmare hälften av alla vargar som finns i återfinns i och kring . Det skapar en orimlig situation i många avseenden. Återkommande rapporter om angrepp mot tamboskap, hundar och en uttryckt känsla av otrygghet hos många människor på landsbygden gör att situationen riskerar att bli ohållbar. Att människor kan bo och verka på landsbygden är en förutsättning för att hela ska leva. Förutom de oersättliga känslomässiga värdena som går förlorade när vargen tar hundar och tamboskap får den stora vargstammen även ekonomiska konsekvenser. Vargen drabbar bönder som bedriver boskapsskötsel och förutsättningarna för jakt och besöksnäring försämras. All jakt och viltvård måste utgå från en balans mellan djur, natur och människa. Besluten om jakt måste fattas så nära de berörda människorna som möjligt. En ny viltmyndighet som kan ta ett samlat grepp om jakt- och rovdjursfrågorna bör därför upprättas. Det skulle skapa ett omtag kring den svenska jaktpolitiken. En ny myndighet kan också säkra balansen mellan bevarandet och brukandet. En sådan myndighet skulle med fördel också kunna placeras i med tanke på de erfarenheter och den kunskap som finns om jaktfrågor just där. Det är även angeläget att den nya myndigheten får i uppdrag att belysa hur jakten kan användas för att främja den regionala utvecklingen på landsbygden. Jakten omsätter närmare tre miljarder och kan därför spela en viktig roll i att främja jobb och företagande på landsbygden.
mot · H6021928 · 2018-11-29 00:00:00 — Hindra utförsel av stöldgods ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge befogenhet att stoppa och kontrollera misstänkt utförsel av stöldgods, och detta tillkännager för regeringen. Det finns ett växande problem med internationella stöldligor som verkar i . Denna form av gränsöverskridande brottslighet är relativt svår att stoppa enligt polisen och kräver ofta en ökad samverkan mellan en rad brottsbekämpande myndigheter. Enligt polisen bedöms av lägenhetsinbrotten i genomföras av sådana ligor. Ligorna stjäl ofta båtmotorer, entreprenadmaskiner och traktorer som sedan transporteras utomlands och säljs vidare genom distribution inom kriminella nätverk. Vidare lägger många av dessa ligor sina ankarplatser, där man förvarar stöldgodset, i gränsnära områden runt om i . En plats som är extra hårt drabbad i detta avseende är västra där många av stöldligorna även är multikriminella och smugglar såväl stöldgods som alkohol, narkotika och cigaretter över gränsen mellan och . Kraftiga tullinsatser vid större gränsövergångar skulle därför kunna stävja en stor del av denna brottslighet genom att försvåra förutsättningarna för att transportera ut stöldgodset. saknar dock befogenhet att stoppa utförsel av misstänkt stöldgods, vilket bör ses över.
mot · H6021929 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Under alliansregeringen gjordes en omfattande reformering av strandskyddet. Syftet var att ge ett ökat skydd till unika kustnära områden samt ge en ökad möjlighet att öppna upp användningen av mindre skyddsvärda områden. Men strandskyddet har trots denna intention varit föremål för omfattande kritik. Många markägare har gett uttryck för att strandskyddet hindrat förutsättningarna för att bygga på och använda sin mark på ett rimligt sätt. Vidare hindras många kommuner från att tillåta exploatering av områden som skulle kunna bli lönsamma genom närheten till vatten. Dispens i frågan om strandskyddet kan komma att betyda mycket för landsbygden då outnyttjad strandnära mark finns tillgänglig, men där de boende är få. Att kunna erbjuda strandnära tomter kan attrahera människor att etablera sig på landsbygden, och det är därför olyckligt att det fortfarande finns så stora begränsningar i strandskyddet. Det behövs därför en större reform av det generella strandskyddet. Framförallt behöver landsbygdskommuner kunna skapa boendemiljöer i attraktiva naturområden för att locka till sig nya invånare. Det är ofta svårt att få byggprojekt att löna sig i glest befolkade delar av landet eftersom byggkostnaderna ofta är högre än marknadsvärdena. För att klara ett marknadsmässigt byggande behövs attraktiva boendemiljöer i vackra naturområden. Det behövs därför en mer balanserad och flexibel lagstiftning som skyddar stränder och natur där det är som viktigast som de generella markrestriktionerna reduceras. Kopparklint (M)
mot · H6021930 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ta bort indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har genomfört en ny modell för att göra en indexuppräkning av skatterna på drivmedel . Den är satt till konsumentprisindex (KPI) plus . En rad intressenter, såsom t.ex. åkerinäringen och jordbruket, pressas av en mycket hård internationell konkurrens. Genom att införa nya indexuppräkningar på drivmedel förvärras den situationen. har högsta skattetryck på drivmedel som vi är ett av till ytan största länder med mycket stora avstånd och långa transportvägar. Regeringen borde presentera nya förslag som stärker konkurrenskraft och underlättar för företag att växa och anställa fler människor, i stället för att öka beskattningen på människors och företags transporter.
mot · H6021931 · 2018-11-29 00:00:00 — Åtgärder för att förhindra banvallsbränder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att vidta åtgärder för att förhindra banvallsbränder och tillkännager detta för regeringen. Det varma vädret har lett till ett stort antal skogsbränder. Ett av de län som har varit allra hårdast drabbat är . Ett antal av dessa bränder är föranledda av gnistbildningar från tågbromsar som gör att elden sprider sig utmed banvallar. Banvallen vid utanför har vid ett antal tillfällen utsatts för sådana bränder. Detta har skapat betydande skador på den omkringliggande skogen, men även stor oro för boende i området. Banvallsbränder är svåra att bekämpa eftersom de ofta äger rum på ett vidsträckt område och då det inte sällan saknas möjligheter för räddningstjänsten att ta sig dit på väg. Statistik från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap visar att gnistbildning från tågbromsar i genomsnitt orsakar 82 bränder . Många av dessa bränder skulle kunna förhindras genom ett bättre förbyggande arbete av de som ansvarar för underhållet av banvallen. har ansvar för vegetationsregleringar vid banvallarna, vilket bland annat innebär att banvallarna ska vara röjda från sly, ogräs och vegetation. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att ett så stort antal bränder äger rum vid banvallar och framför allt om de sker återkommande år . Regeringen bör därför skyndsamt ge i uppdrag att se över möjligheten att vidta åtgärder mot återkommande banvallsbränder.
mot · H6021932 · 2018-11-29 00:00:00 — Konkurrensvillkor för privata ambulanshelikoptrar och ambulansflyg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om momsen för upphandlade ambulanshelikoptrar och ambulansflyg och tillkännager detta för regeringen. Som ett avlångt och relativt glest befolkat land finns det ett betydande behov av att på ett effektivt och snabbt sätt kunna transportera akut sjuka eller skadade personer i . Ambulansflyg och ambulanshelikoptrar spelar därför en central roll inom den svenska sjukvården. Det finns en rad olika organisationsformer för hur regioner och landsting får tillgång till ambulanshelikoptrar och ambulansflyg i . Vissa landsting har valt att bedriva funktionen själva och andra har valt att upphandla privata aktörer. Tillgången till privata aktörer bidrar till att skapa konkurrens vilket håller nere priserna på marknaden vilket i slutändan gynnar regioner och landsting. Ansvaret för att upprätthålla de krav som finns gällande bl.a. flygtimmar ligger då också hos den privata utföraren vilket sannolikt också leder till mer effektivitet i användningen av ambulansflyg och ambulanshelikoptrar. De privata utförarna måste dock betala moms på alla kostnader relaterade till flygplanen och helikoptrarna, inklusive tjänster kopplade till dem. Detta har försämrat dessa aktörers ekonomiska förutsättningar att bedriva ambulansflyg samt i någon mån även skapat snedvridna konkurrensförhållanden mot andra aktörer. Den så kallade Ludvikamomsen, där skattekontoret hanterar frågan, ska täcka landsting/regioners momskostnader, men de momskostnader som påförs de privata aktörerna täcks inte av de schablonmässiga som landstingen får ingående momskostnader. Den utredning som belyste frågan tittade endast på dåvarande avtal, men med nya avtal så får förändringen allt större genomslag till de privata utförarnas nackdel. Ett sätt att hantera frågan är att omdefiniera ambulansflyg från vård till transport, vilket skulle medföra att de privata aktörerna kan påföra utgående moms och därmed göra avdrag för den ingående momsen. Ett annat alternativ är att undanta flygplan och helikoptrar som används för ambulanstransporter från den ingående momsen. Regeringen bör därför överväga att tillsätta en ny utredning som ser över frågan med syfte att åstadkomma en förändring som ger privata aktörer inom ambulansflyg möjlighet att bedriva verksamhet på en konkurrenskraftig nivå.
mot · H6021933 · 2018-11-29 00:00:00 — Omlokaliserade myndigheters ansvar för att främja regional forskning och utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om vissa omlokaliserade myndigheter ska få ett speciellt ansvar för att främja regionala forsknings- och utvecklingsmiljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom vad som anförs i motionen om att vissa omlokaliserade myndigheter ska få ett speciellt ansvar att främja regionala forsknings- och utvecklingsmiljöer och tillkännager detta för regeringen pekade i sitt slutbetänkande på att ca 10 000 statliga myndighetsjobb bör omlokaliseras från till andra delar av . Regeringen har även varit inne på samma linje men specificerat att ca 2 000 statliga myndighetsjobb bör omlokaliseras under den här mandatperioden. En bärande tanke i denna process är att omlokaliseringen ska styras mot ambitionen att skapa klusterbildningar av relevanta myndigheter i syfte att stärka verksamhetsnyttan vid omlokaliseringar. Det finns exempel på att klusterbildningar av statliga myndigheter främjar rekrytering, kompetensuppbyggnad och myndighetssamverkan. Flera myndigheter med koppling till utbildningsfrågor ligger i anslutning till , trafikfrågor i anslutning till och skogs- och jordbruksfrågor i anslutning till . har i detta sammanhang en betydande potential för klusterbildning inom områdena samhällssäkerhet och totalförsvar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet samt och säkerhet vid ligger alla i anslutning till . En vidareutveckling av klusterbildningsmodellen vore att ge vissa av de utlokaliserade myndigheterna i uppdrag att främja den regionala forsknings- och innovationsmiljön inom relevanta områden för myndigheten. En nära samverkan mellan myndigheter, högskolor och universitet samt företag i linje med trippel helixmodellen är en central del av den framgångsrika svenska innovationsmodellen. Detta uppdrag skulle med fördel kunna ges i myndigheternas regleringsbrev. Därigenom skulle också effekterna av omlokaliseringen av myndigheter få en bättre inverkan på den regionala utvecklingen.
mot · H6021934 · 2018-11-29 00:00:00 — Samlokalisering av polisstationer i gränsområden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för samlokalisering av polisstationer i gränsområden och tillkännager detta för regeringen. biföll propositionen Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater. Den nya lagen trädde i kraft och innebär bland annat ett utökat samarbete mellan nordisk polis. Den nya lagen är viktig för de län som har en gemensam gräns mot och , särskilt eftersom polisnärvaron i dessa län inte sällan är låg. Något som dock inte berörs i propositionen är förutsättningar för samgruppering på gränsen i form av gemensamma polisstationer. kommun i västra och Eidskogs kommun i Hedmarks fylke har gemensamt erbjudit svensk och norsk polis lokaler för att etablera en gemensam polisstation vid i . Stora delar av brottsligheten i detta område är nämligen gränsöverskridande. En gemensam polisstation skulle kunna underlätta det operativa samarbetet, främja informationsutbyte och förenkla möjligheterna för bland annat sampatrullering. förstärktes det nordiska polissamarbetet genom en avsiktsförklaring som de nordiska justitieministrarna skrev under. Enligt regeringens hemsida skapar avsiktsförklaringen förutsättningar för att till exempel kunna bedriva operativt polisarbete på varandras territorium i större utsträckning jämfört med . polispatrull kunna ingripa mot ett pågående brott även om det innebär att det sker i ett annat nordiskt land än polispatrullens hemland.