ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H602984 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheternas vägledningsansvar och tillkännager detta för regeringen. När stiftar nya, eller förändrar befintliga, lagar inom t.ex. eller livsmedelslagstiftningens områden, så står 290 kommuner runt omkring i landet i givakt. Ny lagstiftning innebär oftast en ganska stor utmaning, inte minst för våra mindre kommuner. Lagstiftningen bortser inte sällan från den praktiska tillämpningen, vilket ytterligare försvårar uppgiften. Statliga myndigheter har närmast som praxis att först efter att kommunerna har brottats med de nya regelverken under , ge sig i kast med att ge rekommendationer om hur de ska tillämpas. Den här ordningen innebär att 290 kommuner kommer att tolka och tillämpa en ny lagstiftning på många olika sätt. Följden av detta är att våra medborgare, de facto, inte är lika inför lagen. En återkommande kritik som kommuner får ta emot är att man som näringsidkare upplever att regeltillämpningen skiljer sig från kommun till kommun. Det här innebär inte bara frustration och irritation hos företagare som bedriver verksamhet i flera kommuner. Det innebär också ett stort slöseri av skattepengar. Å ena sidan eftersom att 290 kommuner själva ska bilda sig uppfattning om hur de ska tillämpa en lag. Å andra sidan innebär det att våra näringsidkare också måste lägga extra resurser på att sätta sig in i hur olika kommuner väljer att tillämpa en och samma lagstiftning. Mer rimligt vore om man i samband med att ny lagstiftning träder i kraft istället fick klara och tydliga föreskrifter om hur om hur lagen ska tillämpas. I vissa fall kan det i samband med ny lagstiftning ges ut allmänna råd. Dessa leder, trots goda intentioner, till än större utrymme för skilda tillämpningar.
mot · H602985 · 2018-11-26 00:00:00 — Behovet av utökat författningsstöd för registerkontroller i arbetslivet för låssmedsföretag ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ge låssmedsföretag ett uttryckligt författningsstöd för att göra registerkontroller i samband med anställningar och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga, utreda, analysera och ta ställning till om det finns behov av ett utökat författningsstöd för vissa aktörer i egenskap av arbetsgivare att få tillgång till uppgifter om en individ som finns i belastningsregistret (registerkontroll). I kommittédirektivet anges Kriminalvården, , , företag inom den finansiella sektorn som omfattas av kravet på s.k. ledningsprövning samt arbetsgivare inom vård-och omsorgsverksamheter som utför insatser åt äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Bakgrunden är att det i två utredningar har föreslagits ett förbud mot registerkontroll i de fall det saknas ett uttryckligt författningsstöd. Denna motion vill belysa behovet och vikten av att låssmedsföretag får ett uttryckligt författningsstöd för registerkontroller i arbetslivet om ett generellt förbud mot detta införs. De skäl som ligger till grund för dagens regelverk om registerkontroller är bland annat att skydda allmänheten, förebyggande av brott och förtroende för anställda likväl som förtroende för den verksamhet som arbetsgivaren bedriver. finns ett uttryckligt författningsstöd för larminstallatörer, bland annat motiverat av larminstallatörers roll i det brottsförebyggande och brottsbeivrande arbetet samt förtroendet för larminstallationsverksamheten. Samma roll och funktion har låssmeder, dessutom torde just kombinationen av larm och lås utgöra en grundbult i det brottsförebyggande arbetet. Kännedom om, och tillgång till låsanordningar och nycklar underlättar intrång i hem och i lokaler och kan orsaka stor skada på samma sätt som kännedom om larminstallationer och koder. De brottsförebyggande skäl som talar för att larminstallatörer har ett författningsstöd för registerkontroll och som anses väga tyngre än den enskildes intresse att inte utsättas för det integritetsintrång som en registerkontroll innebär är exakt samma för låssmeder. Vidare är det av yttersta vikt för förtroendet för verksamheten, och ett uttryckligt krav ifrån kunder, att arbetsgivaren säkerställer att de anställer personer av god vandel. Sammanfattningsvis anser jag därför att det är angeläget att även låssmedsföretag får ett uttryckligt författningsstöd för registerkontroll om ett generellt förbud mot detta införs.
mot · H602987 · 2018-11-26 00:00:00 — Bättre brygga mellan akademi och näringsliv ställer sig bakom det som anförs i motionen om resursfördelningssystemet och tillkännager detta för regeringen. Kompetensförsörjningen är en av de största utmaningarna för svenska företag. I den hårt konkurrensutsatta globaliserade ekonomin riskerar detta att bromsa svensk tillväxt, jobbskapande och skatteintäkter. Det finns inte en generallösning på problematiken med kompetensförsörjning. Tvärtom måste politik och näringsliv gemensamt arbeta med flera olika strategier för att säkra framgången för svenska företag och därmed vårt framtida välstånd. Det gäller ett skattesystem som skapar incitament för jobb och entreprenörskap, det gäller arbetskraftsinvandring så att talanger kan rekryteras från andra delar av världen och det gäller högskolor och universitet. Högskolor och universitetens erbjudande av utbildningar är helt centralt för studenternas och företagens bästa. Det är ingen som vinner på ett system som utbildar människor till yrken som inte är efterfrågade. Nyckeln för bättre precision är att bygga en bättre brygga mellan och näringslivet. Högskolor och universitet får ekonomiska resurser efter hur många studenter de har registrerade och som har klarat av ett visst antal högskolepoäng (HÅS/HÅP-systemet som står för helårsstudent/helårsprestation). Kvantitet premieras därmed framför kvalitet och det finns alltså egentligen incitament för lärosätena att sänka kraven för godkänt för att kunna få finansiering. Genom att lägga till fler parametrar som till exempel koppling till arbetsmarknaden, kvalitet på uppsatser/arbeten samt forskningsaspekter skulle det öka incitamenten för lärosätena att bedriva en högkvalitativ utbildning. Högskolor och universitet bör få kraftiga ekonomiska incitament för att involvera näringslivet i valet och utformningen av utbildningar för att säkerställa att fler studenter etablerar sig på arbetsmarknaden inom den utbildning de valt. Vidare bör lärosätenas styrelser innehålla representanter från näringslivet.
mot · H602988 · 2018-11-26 00:00:00 — Gör körkort till nationella id-kort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att godkänna körkort som nationella id-kort och tillkännager detta för regeringen. Nationella id-kort erbjuder ett alternativ till pass som internationell identifikationshandling vid exempelvis resor utomlands. kvalificeras inte svenska körkort som nationella id-kort, varvid svenska resenärer tvingas att antingen skaffa ett separat id-kort eller ständigt vara redo att ta med sitt pass. För att underlätta resande bör körkorten göras om för att även kunna fungera som nationella id-kort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra körkort godkända som nationella id-kort.
mot · H602989 · 2018-11-26 00:00:00 — Högersväng vid rödljus på svenska vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta högersväng vid rödljus och tillkännager detta för regeringen. Att tillåta högersväng vid rödljus, förutsatt att svängen går att genomföra säkert med väjningsplikt, skulle underlätta trafikflödet och därmed minska onödiga utsläpp i biltrafiken. Detta är något som är tillåtet i flera länder och som även bör tillåta. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över möjligheten att tillåta högersväng vid rödljus.
mot · H602990 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att gemensamt mellan stat och kommun centralisera det organiserade flyktingmottagandet, med fokus på effektiva insatser för integration, och tillkännager detta för regeringen. När integration diskuteras förmedlas ofta känslan av att det i tilltagande grad handlar om att fördela bördan av förvaring för människor, snarare än ett fokus på hur man på bästa sätt ska ge människor det stöd de behöver för att så snabbt som möjligt lära sig svenska och få ett arbete. Det tydligaste exemplet utgörs av företrädare från allehanda politiska partier som argumenterat för att fler kommuner behöver ta ett större ansvar, med målet att sprida flyktingar över landets 290 kommuner. Detta med goda intentioner, men det är feltänkt. Flyktingar är ingen börda, utan en tillgång, och fokus från vår sida bör ligga på hur vi så effektivt som möjligt underlättar integration. Detta kräver andra insatser . Förutsättningarna för ett effektivt integrationsarbete ser olika ut i 290 kommuner när det gäller förmåga att kunna lösa svenskundervisning, skolgång, högre utbildning och tillgång till såväl bostäder som jobb på en välfungerande arbetsmarknad. Vi bör därför se över möjligheten att gemensamt mellan stat och kommun centralisera hur det organiserade flyktingmottagandet ser ut, med fokus på effektiva insatser snarare än en fördelning av människor mellan kommungränser.
mot · H602991 · 2018-11-26 00:00:00 — Bygg ut mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av mellan och och tillkännager detta för regeringen. sammanbinder och , största städer, och är således av stor regional betydelse. har denna väg ett flertal farliga och smala sträckor, som bitvis är mycket kurviga. Behovet av ombyggnad är angeläget. Utöver det mycket viktiga säkerhetsargumentet finns ytterligare starka skäl till en ombyggnad av : regionförstoring och ökad tillväxt. De kommuner som berörs mest är , , och . Där skulle en regionförstoring, som en ombyggd väg ger, öka arbetskraftstillgängligheten högst påtagligt. En ombyggnation av , pulsådern rakt igenom hela som förbinder de största orterna, är ett konkret förslag som leder till fler tillväxtmöjligheter. För , och kommuners fortsatta utveckling är det viktigt med en uppgradering. En uppgradering av till en så kallad två-plus-ett-väg vore ett kostnadseffektivt alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av väg 53 mellan och .
mot · H602992 · 2018-11-26 00:00:00 — Inför en anmälan till donationsregistret via deklarationen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge i uppdrag att samla in uppgifter till donationsregistret i samband med deklarationen och tillkännager detta för regeringen. genomförs över 700 organdonationer i . Organdonationer som räddar liv. är bristen på organ stor. Över 800 svenskar står i kö för en organtransplantation. är drygt 1,5 miljoner svenskar anmälda till donationsregistret. medför betydande fördelar vid organdonation, då en familj i den yttersta av kriser inte behöver ta ställning till frågeställningen hur den avlidne skulle se på att donera sina organ. Informationskampanjer har genomförts för att locka fler till registret, men ytterligare insatser behövs. bör därför få i uppdrag att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation. På så vis får alla i en enkel möjlighet att ta ställning kring sina egna preferenser för organdonation.
mot · H602993 · 2018-11-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ett startjobbskatteavdrag där de första arbetsinkomsterna i livet görs skattefria för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Svensk arbetsmarknad utmärker sig med höga trösklar in på arbetsmarknaden. Glappet mellan unga och medelålders är dramatiskt högre i än jämförbara länder, och etableringstiden för nyanlända är lång. Ska glappet minska behöver det blir mer lönsamt att arbeta just i skeendet när man tar sig in på arbetsmarknaden. Det handlar om att förbättra förutsättningarna för nya jobb att växa fram, att investera i utbildning men framför allt: att öka drivkrafterna till jobb och egen försörjning. En sådan lösning är ett startjobbskatteavdrag som gör att de första arbetsinkomsterna blir helt skattefria. För att öka nyanländas möjligheter till en nystart i bör regeringen därför överväga att införa ett startjobbskatteavdrag.
mot · H602994 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i bör göras i syfte att öka riksdagsledamöternas möjlighet till självständigt arbete och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Enligt regeringsformens första kapitel och första paragraf utgår all offentlig makt i från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunalt självstyre. I regeringsformens första kapitel och fjärde paragraf slås fast att är folkets främsta företrädare. Tredje kapitlets första paragraf uppger att antalet ledamöter i ska vara 349 medan det i nionde paragrafen fastslås att det för varje mandat ett parti erhållit ska utses en riksdagsledamot och en ersättare för denne. Som en del av högsta beslutande organ, , innehar således riksdagsledamoten en betydande makt och ansvar att förvalta det förtroende som givits ledamoten av invånarna att värna om vår demokrati och fatta genomtänkta beslut för bästa. Riksdagsledamöterna bör därmed ges bästa möjliga förutsättningar och stöd för att kunna utföra sitt arbete. partier får regelbundet ekonomiskt stöd för politiska sekreterare till ledamöter i enlighet med lag 1999:1209. Stödet är, enligt lagens 10 §, avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. Stödet beräknas efter att det ska motsvara kostnaden för en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Vid bestämmandet av stödets storlek ska beloppet per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen (lag 2015:807). Då partierna har arbetsgivaransvaret för de politiska sekreterarna och självständigt, utan granskning och utan överläggning med eller medgivande från riksdagsledamöterna disponerar stödet finns uppenbar risk att stödets övergripande syfte som ledamotsstöd inte uppnås. Flertalet ledamöter vittnar om att de endast erbjuds ledamotsstöd till mindre del och att stödet istället går till respektive partis övriga funktioner. Detta är olyckligt på många vis. Främst för ledamöterna som drabbas genom minskat stöd och därmed minskad förmåga att på bästa sätt utföra sitt uppdrag, men också för svensk demokrati då förfarandet försvagar riksdagsledamöternas självständiga roll i till förmån för partierna. Ledamotsstödet har således blivit ett indirekt partistöd. Jag förespråkar därför att en översyn genomförs i syfte att säkerställa att ledamotsstödets ursprungliga syfte bättre efterlevs.
mot · H602995 · 2018-11-27 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd för våldtäkt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skärpa minimistraffet och maxstraffet för våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att straff står i relation till brottet som begåtts. Det ska även spegla samhällets syn på brottsligheten för att vara legitimt. När det gäller våldtäkt så är det ett brott där straffpåföljden , med rätta, uppfattas som alldeles för lindrig. Därför bör en ytterligare skärpning av minimistraffet såväl som maxstraffet för våldtäkt övervägas.
mot · H602996 · 2018-11-27 00:00:00 — Effektiv handläggning hos myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven från svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om en myndighet på grund av sin försumlighet och brott mot gällande tids- och handläggningslagar gör att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada ska myndigheten vara skyldig att ersätta företaget, och detta tillkännager för regeringen. har många myndigheter, vilket i sig kan ifrågasättas hur effektivt det är och om inte detta ytterligare kunde effektiviseras. Det är viktigt att minskar sin byråkrati för att öka konkurrenskraften. Många av våra myndigheter gör ett mycket bra jobb och levererar sina beslut till företag och privatpersoner, men tyvärr gäller det inte alltid hos alla myndigheter. Det finns exempel på både svenska regler och EU-regler som talar om hur länge en myndighet får hålla på med sin handläggning innan den måste vara klar. Att en myndighet skyller på att man inte har ekonomiska resurser, är dåligt bemannad, inte har tillräckligt kunnig personal eller att man medvetet prioriterar ner vissa ärenden är helt oacceptabelt. En myndighet som fått skarp kritik för detta från bland annat JK och JO är Kemikalieinspektionen i för sina långa handläggningstider för växtskyddsmedel. Detta har orsakat förluster för flera odlare i och också påverkat viljan att producera vissa svårodlade grödor i . Detta gör att många företag förlorat intäkter och ökat sina kostnader på grund av myndighetens bristfälliga arbete. Ett annat tydligt exempel är ansvar att handlägga vapenlicenserna i rimlig tid. Långa handläggningstider gör att jägare har missat att ha sina vapen klara till jakten, och många vapenhandlare har förlorat pengar och hamnat i svåra ekonomiska situationer på grund av bristerna i polisens vapenhantering. Trots kritik från JK och JO så har inte dessa brister rättats till, vilket gör att dessa myndigheter inte följer lagen och enskilda företag får ta den ekonomiska förlusten. Det finns många fler exempel men det viktigaste är att våra myndigheter får ett förtydligande om att man måste följa lagar och regler. Om man inte följer reglerna av någon anledning så måste man kompensera de företag som förlorar pengar på grund av det.
mot · H602997 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka valhemligheten för synskadade och tillkännager detta för regeringen. I FN:s konvention om mänskliga rättigheter tas det i artikel 29 upp att personer med funktionsnedsättning ska kunna rösta hemligt i gemensamma val och att såväl en valprocedur som valsedlar ska vara tillgängliga. I regeringsformen uppmanas främjandet av hemliga val, och ingen i ska någonsin mot sin vilja tvingas avslöja sin politiska ståndpunkt. Tyvärr är så inte fallet . För personer med funktionsnedsättningar såsom synskador finns inte tillräckliga hjälpmedel för att kunna genomföra ett val och bevara valhemligheten, detta trots att 2015/16 riktade ett tillkännagivande mot regeringen om att , och senast till valen 2022, ta fram en lösning som innebär att synnedsatta ska kunna personrösta utan att behöva röja valhemligheten för någon. har ännu inte fått något förslag på sitt bord att ta ställning till från regeringen. Den demokratiska resan mot full tillgänglighet för att rösta måste fortsätta. Möjligheterna för synskadade att exempelvis beställa hem valsedlar med punktskrift eller att ta fram digitala lösningar bör därför ses över i syfte att förse dessa personer med rådliga verktyg för att genomföra röstningsproceduren på egen hand.
mot · H602999 · 2018-11-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper om barnperspektivet i sin myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. har vid upprepade tillfällen påpekat att många svenska myndigheter brister när det gäller att beakta barnperspektivet vid beslutsfattande som direkt eller indirekt berör barns livssituation. Trots att ett flertal myndigheter i sina regleringsbrev har fått regeringsuppdrag eller återrapporteringskrav som rör är det alltför många av dessa som inte har beaktat detta vare sig i sina styrdokument eller i sitt praktiska arbete. beslutade att barnkonsekvensanalyser skall göras vid alla statliga beslut som rör barn. Under föregående mandatperiod röstade för att ska inkorporeras i svensk lag. Statligt anställda som fattar beslut som rör barn bör erbjudas fortbildning för att stärka sin kunskap kring vad barnperspektivet innebär och hur det kan påverka deras arbete. I praktiken fungerar dock detta mycket dåligt. När myndigheterna tillfrågas uppger runt två tredjedelar att de inte erbjudit sina anställda någon fortbildning kring hur man tillämpar barnperspektivet i myndighetsutövningen. I har vi haft en bred politisk enighet om att barnperspektivet är viktigt, och då är det rimligt att detta också syns i den offentliga maktutövningen. Det finns ingen anledning att tro att denna syn inte delas också av de statliga myndigheterna, utan det är i hög grad en kunskapsfråga. Därför bör man från regeringens sida överväga att öka ansträngningarna för att fler myndigheter ska få möjlighet att utbilda sin personal vad gäller barnperspektivet och dess praktiska tillämpning.
mot · H6022999 · 2018-12-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:18 Inrättande av försvarsgrensstaber ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i särskild ordning föranstalta om löpande rådgivning och utvärdering inför och under Försvarsmaktens omorganisation och utlokalisering och tillkännager detta för regeringen. I grunden delar Liberalerna regeringens förslag att inrätta och utlokalisera försvarsgrensstaberna på det sätt som anges i propositionen. Det innebär en något tydligare ansvarsfördelning än den tidigare organisationen och ökar motståndskraften i Försvarsmaktens högre ledning. är en större omorganisation och omlokalisering förenat med beaktansvärda risker. Det kan dels handla om kompetensförluster genom avhopp när avståndet till arbetsplatsen ökar, dels om att ledningsförmågan nedgår i samband med den faktiska omflyttningen. Propositionen redovisar heller inte vilka ekonomiska konsekvenser som följer av omorganisationen. Det nämns att kostnaderna ökar inledningsvis, men att ”” bedöms förändringarna som kostnadsneutrala. Regeringen pekar även på en begränsad ökning av antalet befattningar i förhållande till . Enligt nu gällande inriktningsbeslut är det enskilt viktigaste att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Oaktat upprepade tillskott finns det, även inom myndigheten, farhågor om denna måluppfyllnad, på kort och lite . När en större omorganisation och utlokalisering genomförs kan oförutsedda eller underskattade kostnader komma att kräva prioriteringar. Det kan heller inte uteslutas att detta drabbar förmågeskapande verksamhet. För att säkerställa att fördyringar och förseningar inte uppstår samt att detta sker utan onödig kompetensförlust eller nedgång i ledningsförmågan behöver hela denna process följas upp i särskild ordning. Statskontoret har , med biträde av , stöttat Försvarsmakten när det gäller ändamålsenligheten i Försvarsmaktens ekonomiska underlag. Dessa eller andra från myndigheten fristående instanser skulle fortlöpande kunna rådge och utvärdera omorganisationen och utlokaliseringen. Ett liknande förfarande användes då Försvarsmakten påbörjade utvecklingen av nätverksbaserat försvar (NBF).