mot · H6021120 · 2018-11-27 00:00:00 — 2 Så når vi målen 3 Ökad trygghet i förorterna 4 Nationell handlingsplan för otrygga områden 7 Skärpta regler för tillfälliga bygglov 8 Avskaffa tidsbegränsade bygglov 9 Avskaffa undantag i pbl för asylboenden 10 Stärk bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp 11 Migranter ska inte ges förtur till bostäder 12 behöver förenklas och förtydligas 13 Ökad konkurrens på byggmarknaden 16 Bostad- och infrastrukturberedning 17 Prioritera markanvisningar för studentbostäder 18 Klassificera studentbostäder som elevhem 19 Avskaffa hissnormen på studentbostäder 23 ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde 24 Stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader 25 Uppmuntra traditionsenlig byggnation 29 Stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning 30 Regionalisera kontrollplan för bygglov 32 vatten- och avloppsplan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kommunerna kan arbeta med att förändra områdesplaneringen för att möjliggöra en tryggare samt säkrare och därmed ökad närvaro i förorterna för polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan med åtgärder för att identifiera och arbeta med otrygga områden i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa EBO-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka fastighetsägarnas möjligheter att motverka trångboddhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör skärpa reglerna för tillfälliga bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka paragrafen om tidsbegränsade bygglov ur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att normgivningsbemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i för asylboenden bör strykas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med åtgärder för att stärka bostadsrättsföreningarnas ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med åtgärder så att migranter inte kan ges förtur till bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att utreda möjligheterna att förenkla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheterna att öka konkurrensen på byggmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om beskattning av obebyggd tomtmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett regionövergripande organ möjligheten att planera och stärka kommunerna i arbetet med samordnad regional bostadsplanering samt infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en bostads- och infrastrukturberedning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att markanvisningar ska prioriteras för byggande av studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder och studentrum genom att klassificera dem som elevhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare krav för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda olika finansieringsmöjligheter vid köp av bostad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppjusteringar av reglerna för och en höjning av bostadsbidraget och bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt skydd för historiska byggnader i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kulturell planering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka kommunernas kulturmiljökompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera allmänhetens uppfattning om nyskapande offentliga miljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska medborgare kan få ökat inflytande över sin gemensamma offentliga miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning av bostadsfastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett regionövergripande organ uppföljningsansvaret för kontrollplanen för bygglov och anmälningspliktiga bygg- och rivningsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektivt boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för kommunala vatten- och avloppsplaner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt och tillkännager detta för regeringen. Ett hem är grunden för ett tryggt liv och i förlängningen är en fungerande bostadspolitik en förutsättning för ett välmående samhälle. Det ska finnas ett boende för alla, oavsett ekonomi. lägger stor vikt i att barn får en stabil uppväxt, unga ges goda förutsättningar att både bo och studera och att anpassade och trygga boendeformer tillhandahålls våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta ny bostad. Antalet otrygga och utsatta områden i ökar, bostadsområdena blir allt mer trångbodda och segregationen breder ut sig. har det har saknats framförhållning i bostadspolitiken vilket har lett till en allvarlig bostadsbrist och trångboddhet. Detta har främst drabbat nybildade familjer, studenter och unga som söker sin första bostad. har det blivit svårare att finansiera sitt boende på grund av nyproduktionens höga hyror och marknadens prisutveckling. Den exceptionellt höga migrationen till är uppenbart en av de tyngsta orsakerna till bostadsbristen. Med migrationspolitik skulle färre människor söka sig till och förutsättningarna att bygga nya bostäder i proportion till behovet skulle därmed kraftigt förbättras. En ansvarsfull migrationspolitik är den viktigaste men långt ifrån den enda åtgärden som föreslår för att komma till rätta med bostadsbristen. ser ett behov av långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och samspel med infrastrukturen. Vidare behövs breda åtgärder för att aktivera flyttkedjan. Här är en trygg boendemiljö, gemenskap och kultur viktiga delar där den estetiska utformningen av bostäderna binder samman dessa och skapar en hållbar helhet. 2 Så når vi målen En minskad byråkrati kring byggprojekt och stärkning av kommunernas kompetens för byggprocessen ska snabba på bostadsbyggandet. Ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiell möjlighet för fler byggbolag att anta byggprojekt ska minska byggkostnaderna och därmed boendekostnaderna. En översyn av privatpersoners möjlighet till finansiering av bostadsköp behövs. Detta kombinerat med migrationspolitik kommer att skapa balans på bostadsmarknaden. Nedan är fyra grundläggande förslag för att nå målen. Ökad konkurrens mellan byggbolagen Översyn av privatpersoners finansiering av bostadsköp En sund migrationspolitik. 3 Ökad trygghet i förorterna Polisen har pekat ut 61 utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Utformningen av miljonprogramsområdena, vilka är en betydande andel av de utsatta områdena, gör det svårt för polisen att närvara utan att utsättas för stora risker. Bostadsområdenas utformning vad gäller torg, skolor, parkeringar, gångbroar och annat är planerat på ett sätt som försvårar spaning och närvaro för polisen och där reträttvägar enkelt kan blockeras. Närvaron från polisen försvåras vid polisingripanden då de ofta leder till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. Här föreslår vi att regeringen utreder hur kommunerna kan arbeta med att förändra områdesplaneringen för att möjliggöra en tryggare samt säkrare och därmed ökad närvaro i förorterna för polisen. 4 Nationell handlingsplan för otrygga områden Trygghet kan skapas dels genom ökad trivsel i bostadsområdena men även genom upplevd trygghet. Om fler vågar sig ut efter mörkrets inbrott kan det i sin tur leda till en ökad social kontroll och i slutändan också en ökad faktiskt trygghet genom minskad brottslighet. Här föreslår vi att en nationell handlingsplan tas fram som en kommuner för att identifiera otrygga områden i alla landets tätorter och tillgodose deras behov av åtgärder för ökad trygghet. Trygghetsgivande belysning och utökad kameraövervakning är två exempel på åtgärder som kan ingå i handlingsplanen. Med en ökad tillgång på bostäder och lägre kostnader i både inköp och hyra av dem, ges fler möjlighet till eget boende, ansvar, minskad trångboddhet och delaktighet i samhället. Detta kombinerat med migrationspolitik kommer att skapa bättre förutsättningar för integration och balans på bostadsmarknaden. En kontrollerad migration och därmed mer anpassad befolkningsökning, gör att samhället kan anpassa infrastruktur, byggande, välfärd på ett sätt som möjliggör integration. växer befolkningen snabbt och tillfälliga, framhastade lösningar läggs fram inom politiken. Integrationen försvåras av EBO-lagen, en lag som ger asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet som deras asylansökan prövas. har tagit emot fler immigranter än vad samhället har klarat av. Bostadsområden har blivit allt mer överbefolkade och därmed segregerade vilket lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. EBO-lagen har gjort att vissa kommuner fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret, då fler bor i lägenheterna än vad de är avsatta för och på så vis saknar kommunen möjlighet att anpassa samhällsservicen efter befolkningen. Kvaliteten inom skola, vård och boende med flera områden har försämrats kraftigt. Trångboddheten ökar slitaget på lägenheter, leder till ökat fusk med bostadsbidrag, svarthandel med andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt eller försäljning av hyreskontrakt och har skapat inlåsningseffekter. Polisen, och bostadsbolag vittnar om en svarthandel med hyreskontrakt i stor organiserad skala där en parallell bostadsförmedling skapats. föreslår som en av flera åtgärder för att mildra de akuta problemen som finns att avskaffa EBO-lagen, som är en bidragande orsak till utanförskap och segregation. Många fastighetsägare har stora problem med trångboddhet där lägenheterna bebos av fler än vad de är anpassade för. Detta föranleder stora problem. Ett av dessa är trygghetsaspekten då grannarna kanske inte ens vet vilka som bebor lägenheten. Slitaget blir högre på lägenheten vilket ökar kostnaderna för fastighetsägaren. Även driftkostnaden blir högre i form av bland annat vattenförbrukning. Vattenskador och mögel är vanligt förekommande effekter, då duschen inte är anpassad för så många användare. Vidare skapar det problem i form av samhällsplanering för kommunerna, där antalet barn, äldre med flera inte motsvarar de samhällstjänster i form av förskola, skola med mera som området är anpassat efter. Trångboddhet gör att studieron påverkas, otrygghet skapas av att man vantrivs i sitt hem. föreslår att fastighetsägarna ges möjlighet att motverka trångboddhet genom kontraktskrivet maxantal för lägenheten och att det skyddas i lag. 7 Skärpta regler för tillfälliga bygglov missbrukas systemet med tillfälliga bygglov för att upprätta långvariga lösningar för asylboenden. Enligt rättspraxis måste åtgärden avse ett tillfälligt behov, exempelvis att en skola byggs om och eleverna tillfälligtvis måste inhysas någon annanstans. Ett annat exempel är när antalet elever utökas och att kommunen behöver tillgodose detta genom tillfälliga åtgärder. Det är också viktigt att kommunen i prövningen av tidsbegränsade lov beaktar de allmänna och/eller enskilda intressen som påverkas när lovet beviljas. Särskilt eftersom tidsbegränsade lov får ges för en användning som strider mot detaljplan. Ett tillfälligt asylboende som sträcker sig framöver kan inte anses rymmas inom ramen för temporärt tillstånd. Existerande regler behöver skärpas för att upprätthålla syftet med regeln om tillfälliga bygglov. Vi föreslår därför att regeringen skärper reglerna för tillfälliga bygglov. 8 Avskaffa tidsbegränsade bygglov Lagen som möjliggör tidsbegränsade bygglov för upprättande av bostäder upp till och med skapar flera problemscenarier än möjligheter. Detta då förfarandet med tillfälliga bostäder riskerar att slå sönder den långsiktiga samhällsplaneringen och bostadsbyggandet. Dessa tillfälliga bostäder kan då innebära hinder för kommande nybyggen och kravet på att bostäderna ska vara flyttbara gör att det hela handlar om väldigt enkla bostäder som kan komma att skapa fler segregerade utanförskapsområden och försämra närområdet de byggs i då bostäderna enbart kommer stå där tillfälligt för att sedan flyttas. Varken byggherren eller bovärden har incitament till att investera i och att förbättra området eller lägga ned omsorg på byggnaderna. Vid prövning av tillfälliga bygglov för bostäder är det svårare för allmänheten och grannar att hävda sina intressen eftersom tidsbegränsade bygglov får beviljas när exempelvis omgivningskravet inte är uppfyllt. Vidare finns det risk att dessa tillfälliga bostäder permanentas likt många andra tillfälliga lösningar har gjorts. I en sådan situation är det svårare för en granne att hävda sina enskilda intressen . Dessa bostäder kan uppföras på industrifastigheter vilket i förlängningen skulle försvåra en vidare utbyggnad av området med störande industriverksamhet. föreslår att paragrafen om tidsbegränsade bygglov i stryks. 9 Avskaffa undantag i pbl för asylboenden Möjligheten till undantag i som möjliggör att man kringgår bland annat allmänhetens intressen vid upprättande av asylboenden är en kraftig förändring av samhällsplaneringen och möjligheten för boende att påverka sin omgivning. Lagen är till för att skapa förutsättningar för en ny migrationsvåg till snarare än att motverka att en liknande situation uppstår och som fick uppleva . Lagen, som beskrivs som en förberedelseåtgärd inför kommande extraordinär migrationsvåg, ger i verkligheten mer långtgående möjligheter för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i . De nivåer för antalet asylsökande som pekas ut i promemorian och som ska uppnås för att aktivera lagen har överstigits och som med regeringens och tidigare regerings oansvariga migrationspolitik, har gått att bli normaltillstånd i . Med denna speciallag kan regeringen i stort sett alltid aktivera den och därmed kunna köra över allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnation av befintliga fastigheter. Vi föreslår därför att normgivningsbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser stryks. 10 Stärk bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp bostadsmarknadsenkät visar att allt fler kommuner väljer att köpa bostadsrätter för boende till nyanlända, detta för att klara av bostadsansvaret som kommer med den kvoten nyanlända som regeringen tvingar på kommunerna enligt anvisningslagen. Detta innebär att kommunerna utgör en marknadspåverkan på bostadspriserna och bidrar till att dessa pressas upp, innebär det att bostadsrättsföreningar får kommunala andelsägare som saknar möjlighet att vara en aktiv del i förvaltningen av fastigheten med det ansvar som detta innebär i form av underhåll och ansvar. Det finns många negativa konsekvenser att lyfta upp kring kommunernas bostadsrättsköp. driver frågan om att ge bostadsrättsföreningarna rätten att neka kommuner och landsting att köpa en bostadsrätt i föreningen samt att om föreningen godkänner köp ska en högre hyra kunna tas ut för förvaltningskostnader av föreningen. Vi föreslår att regeringen återkommer till med åtgärder för att stärka bostadsrättsföreningarnas ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter. 11 Migranter ska inte ges förtur till bostäder Då bostadsförsörjningsansvaret ligger på kommunerna innebär regeringens migrationspolitik att kommunerna vidtagit långtgående åtgärder. Många kommuner har köpa in bostadsrätter, villor och modulbostäder för att lösa bostadsbristen för nyanlända efter den nya lagen som trädde i kraft där kommunerna tvingas ta emot flyktingar. Många kommuner ger migranter förtur till bostäder och av den anledningen föreslår vi att regeringen tillser regler så att migranter inte kan ges förtur till bostäder. 12 behöver förenklas och förtydligas En snabbare och enklare plan- och byggprocess är en av faktorerna för att öka och förenkla byggandet i . Kommunerna behöver ha goda förutsättningar för att minska administrationen. Det behövs fortsatta behov av regelförenklingar och förändringar i överlag för att skapa snabbare processer. Vi föreslår därför att regeringen fortsätter att utreda möjligheterna att förenkla . 13 Ökad konkurrens på byggmarknaden Behovet av ökad konkurrens är påtaglig och en ökad anbudskonkurrens mellan byggbolagen skulle kunna minska byggkostnaderna. En utredning behövs för att öka konkurrensen mellan byggbolagen och för att se över förutsättningarna för byggbolag att finansiera större byggprojekt. I bostadsbristens är ett av problemen som ofta påtalas bristen på byggbar mark. finns många obebyggda tomter vilken är en av orsakerna till att det byggs mindre än vad det finns möjlighet till. Vi föreslår därför att fastighetsskatten höjs på obebyggd tomtmark. En byggnad avsedd för bostäder eller lokaler som kontor, butiker, hotell och restauranger klassas som hyreshus. Den del av fastigheten som innehåller lokaler beskattas med statlig fastighetsskatt. För obebyggd tomtmark för hyreshus är fastighetsskatten av taxeringsvärdet. Detta gäller oavsett om byggrätten för tomten avser bostäder eller lokaler. Här föreslår vi att fastighetsskatten höjs till av taxeringsvärdet. För att stat, regioner och kommuner ska kunna planera tillsammans för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik behövs en regional planering. Regionen kan bidra med en kompetens som framför allt de mindre kommunerna, varifrån arbetspendling sker, har behov av. En regional översiktsplanering ska fortfarande innebära att beslutanderätten ligger på nivå vad gäller bostadsbyggandet. Vi föreslår därför att ett regionsövergripande organ ges möjligheten att planera och stärka kommunerna i arbetet med samordnad regional bostadsplanering. 16 Bostad- och infrastrukturberedning Det krävs ett helhetsgrepp på frågorna kring byggande av bostäder och infrastruktur. För att möjliggöra byggande av bostäder krävs en fungerande infrastruktur, och för att både finansiera och planera infrastruktur behövs bostadsbyggandet komma in i bilden. Det behövs en synkronisering av flera politiska områden så som trafik-, skatte-, finans-, näringslivs- och civilutskottet. sker allt för mycket av politiken i form av stuprör där de politiska områdena saknar samordning. Genom en bostads- och infrastrukturberedning kan man långsiktigt skapa bättre förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Av den anledningen föreslår vi att initiativ tas till att starta en bostads- och infrastrukturberedning. 17 Prioritera markanvisningar för studentbostäder Underlätta och utöka byggandet av studentbostäder genom att lyfta fram behovet av markanvisningar för studentbostäder. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet. En grupp som är extra hårt utsatt är studenter som behöver en bostad på studieorten. Konsekvensen av utebliven bostad blir att man tvingas tacka nej till den utbildning man kommit in på vilket får en allvarlig påverkan på arbetsmarknaden i förlängningen. Därför föreslår att markanvisningar ska prioriteras för byggande av studentbostäder, för att utöka möjligheten att studera och därmed säkerställa utbildningsbehovet i landet. 18 Klassificera studentbostäder som elevhem På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse kontrakt. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. 19 Avskaffa hissnormen på studentbostäder Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer på studentlägenheter som vi vill förändra så att det smidigare och billigare skall gå att producera studentlägenheter. En del av att öka utbudet av bostäder är att ge möjlighet till eget ägt boende. Finansieringen av bostäder kan ske på en rad olika sätt där staten behöver uppmuntra och underlätta till bostadsköpen. Bostadsköp är den största affären som en person gör i sitt liv och berör samhällsekonomin i många avseenden. Det är inte helt enkelt att ta sig in på arbetsmarknaden och då blir inte tillvaron lättare när det är brist på hyresrätter och priserna på bostadsrätter är höga. Därför tittar även ekonomiskt svaga grupper på möjligheten att äga sin egen bostad. I slutet av livet är det många som ska kunna vara nöjda över att ha investerat i en fastighet redan när man först tar sig ut i arbetslivet. Problemet för många unga är att de inte är etablerade på arbetsmarknaden. Inkomsterna är inte sällan osäkra som det egna kapitalet i början av naturliga skäl är litet eller obefintligt. Kort sagt finns bostadsbehovet men inte den ekonomiska förmågan och man förväntas finna sin första egna lägenhet i det befintliga bostadsbeståndet. I detta fall krävs en rörlighet i bostadsbeståndet och att ägarna till nybyggda lägenheter redan är etablerade på bostadsmarknaden. För att långsiktigt skapa bättre förutsättningar för gemene man att äga sin bostad behövs en utredning för en rad olika finansieringsförslag. Det har framförts en rad olika intressanta förslag som kan bli aktuella. En översyn av bolånetaket för de mindre kapitalkrävande bostäderna. Bankernas totala utlåning kan ges större fokus för att ge mer flexibilitet mot kravet på bolånetak. Startlån till förstagångsköpare och avdragsgillt bostadssparande är andra varianter som möjliggör eget ägande av bostad för unga. Låga hyror har länge präglat de subventionerade miljonprogrammens bostäder, som står inför renoveringsbehov och därmed tillkommande hyreshöjningar. Nybyggnation av bostäder innebär hög hyra. Därför ser vi ett behov av en översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägget så att de bättre följer hyressättningen.