ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021629 · 2018-11-28 00:00:00 — Person som mördat sitt eget barns förälder ska förlora vårdnaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dömda mördare automatiskt ska förlora vårdnaden om sina barn och tillkännager detta för regeringen. kan en person som mördar sitt eget barns andra förälder, ändå tilldelas vårdnaden om sitt barn. har 164 barn upplevt att pappa mördat mamma och dömts för detta brott. har vart tredje av dessa barn fått den morddömde som vårdnadshavare, i många fall mot sin egen vilja. Då detta inträffar kan den morddömde styra sitt barn från fängelset, vilket leder till många svårigheter. Beslut som om barnet ska få gå hos en psykolog, var barnet ska gå i skola och om barnet ska få spela fotboll är några av besluten den morddömde då kan besluta om. Vidare om barnet ska få ansöka om pass. Det finns till och med barn som tvingats sova över hos pappa som mördat mamma i fängelset. Barn ska inte behöva utsättas för detta, en person som mördat sitt eget barns förälder ska automatiskt förlora vårdnaden.
mot · H6021630 · 2018-11-28 00:00:00 — Dold adress och personuppgifter för poliser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om poliser ska kunna få dolda adresser och personuppgifter på ett lätt sätt och tillkännager detta för regeringen. Poliser har ett utsatt yrke. Att arbeta som polis innebär att man kan utsättas för hot både i tjänsten och privat. Många tungt kriminella drar sig inte för att hota både enskilda poliser privat men kan också hota enskilda polisers familjer. Därför bör alla de poliser som riskerar att utsättas för detta om de så önskar få stöd i att dölja sina personuppgifter i öppna media, så att sådana uppgifter inte ska gå att söka på ett lätt sätt på nätet. En nivå av dold identitet utan att vidta alla åtgärder som gäller vid skyddad identitet. Poliser behöver om behovet finns döljas i olika sökfunktioner och processen för att få detta åtgärdat bör då vara snabb.
mot · H6021631 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en onlineknapp eller en alarmknapp på nätet för att motverka gromning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga gemensamma skyddsåtgärder inom EU i syfte att motverka gromning och tillkännager detta för regeringen. Dagens unga växer upp med internet som ett självklart inslag i sin vardag. Allt mer av daglig kommunikation sker online och man kan numera umgås utan att vara i samma rum. Internet har öppnat dörrar och underlättar vårt vardagliga liv i stor utsträckning. Men i och med den här utvecklingen kommer även de negativa sidorna av it-revolutionen. är miljontals ungdomar och barn i ute på internet. Pedofiler är medvetna om detta och kan utnyttja denna situation för att hitta, locka till sig och utnyttja barn. Det är inte önskvärt att stoppa utvecklingen. Internet är här för att stanna. Det krävs istället sätt att skydda barn mot pedofiler på nätet. Lagstiftningen mot gromning är ett sådant välkommet verktyg. Upplysningskampanjer riktade till både unga och föräldrar är ett annat. Initiativ av enskilda, organisationer och företag växer fram. I finns ett system med en alarmknapp online. Med ett klick på denna ikon ska barnen komma i direkt kontakt med specialutbildad polis om de känner sig hotade när de chattar med någon på nätet. Denna säkerhetsåtgärd finns där och har uppvisat goda resultat. CEOP (Child Exploitation and Online Protection) har sedan starten och fått mer än 1 452 barn skyddade och genom sitt arbete fått 2 157 misstänkta pedofiler gripna samt sprängt 526 pedofilnätverk. De flesta som hör av sig är mellan elva och , men det har kommit rop på hjälp från barn som bara är . Facebook, som är världens största sociala forum, har för sina brittiska användare infört en alarmknapp. Jag menar att internetaktörerna i bör ha goda incitament att införa samma slag av skyddande åtgärder. bör också verka för att barn i hela får tillgång till dem. behandlade frågan om en europeisk agenda för barns rättigheter (KOM(2011) 60). Syftet är att bekräfta det starka engagemanget från EU-institutioner och medlemsstater när det gäller att främja och skydda barns rättigheter i all relevant EU-politik. Där framgår bland annat följande: Kommissionen pekar på att barn kan vara särskilt sårbara i förhållande till skadligt innehåll och beteende på internet. Som exempel nämns bl.a. gromning. Kommissionen kommer att stödja medlemsstater och andra aktörer när det gäller att stärka de förebyggande insatserna och stärka barnens ställning och deltagande så att det blir möjligt att utnyttja onlinetekniken på bästa sätt och motverka bl.a. exponering för skadligt innehåll på internet, särskilt genom programmet för ett säkrare internet och samarbete med branschen genom självreglerande initiativ. Kommissionen kommer att utsträcka sin uppmaning att vidta åtgärder till bl.a. internetleverantörer, forskare och barnskyddsorganisationen. Med så starka uttalanden från , med tekniken från bland annat som bas, bör i olika lämpliga sammanhang arbeta för att samma slag av skyddande åtgärder införs i och i hela EU.
mot · H6021632 · 2018-11-28 00:00:00 — Brandlarm som fungerar för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm bör ses över och åtgärdas och tillkännager detta för regeringen. Brandlarm är en bra livförsäkring för de flesta. Ljudet av larmet gör att de flesta uppmärksammar faran och kan sätta sig i säkerhet om en brand skulle uppkomma. Om man hör är dagens brandlarm bra och funktionella. För den som inte har hörsel är det däremot inte tillräckligt med enbart ljudlarm. Ett ljudlarm innebär inte att personer med starkt nedsatt hörsel eller med en dövhet kan sätta sig i säkerhet eftersom de blir varnade. Därför behöver funktionen på brandlarm ses över. Brandlarmen behöver på något sätt vara utrustade med annan varningsfunktion än enbart ljud. Larm med både ljud och ljus kan vara en lösning. Oavsett hur lösningen ser ut behöver problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm ses över och åtgärdas. Brandlarmet är en viktig livförsäkring och ska så vara för alla.
mot · H6021633 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur klimatpolitiken kan utgå ifrån en princip om klimateffektivitet där klimatsatsningars påverkan på utsläpp omräknat i koldioxidekvivalenter ska redovisas samt att avsteg från denna princip särskilt ska motiveras, och detta tillkännager för regeringen. Klimatet är vår tids kanske största utmaning och det är av största vikt att vi minskar den mänskliga påverkan på den globala uppvärmningen. Därför måste klimatsatsningar göras med hänsyn till vilken klimatnytta som uppnås per investerad krona. Tankesmedjan släppte en klimatrapport som visade att om regeringen hade lagt sin klimatbudget om 2,9 miljarder på de mest effektiva klimatåtgärderna, såsom internationella klimatinvesteringar, hade utsläppen globalt kunnat minskas med koldioxid. Det motsvarar nästan hela årliga utsläpp av växthusgaser. För att tillse att klimatinvesteringar som görs med skattefinansierade medel är effektiva och att klimatbudgeten används för att få största möjliga klimatnytta borde det införas en princip om klimateffektivitet. Mängden minskade koldioxidekvivalenter investeringen renderar i borde också tydligt redovisas. I varje klimatsatsning som inte har som primära mål att sänka utsläppen av växthusgaser bör det ytterligare motiveras varför avsteg ska göras från principen om klimateffektvitet. [1] .
mot · H6021634 · 2018-11-28 00:00:00 — Sänkt bensin- och dieselskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en kraftigt sänkt bensin- och dieselskatt och tillkännager detta för regeringen. Många människor i vårt avlånga land är beroende av bilen för att kunna arbetspendla, hämta och skjutsa barn till träningar och för att handla. Ofta glöms dock landsbygd och de som bor där bort i den offentliga debatten. När politiker, ofta av vänsterkaraktär, i klimatets namn vill beskatta bilåkande i allt högre utsträckning blir resultatet istället att landsbygden straffas. Med stora avstånd och dålig eller total frånvaro av kollektivtrafik kommer människor alltid att vara beroende av bilen. Alla människor har heller inte råd att köpa nya miljöbilar. Därför har regeringens skattechock på bensin och diesel varit ett dråpslag för den svenska landsbygden. har bensin- och dieselpriser ökat stort och till aldrig skådade nivåer. rusade till och med dieselpriset per liter. I själva verket ligger bensinpriset på per liter skatter borträknat. Istället för att täcka de miljökostnader som utsläpp bidrar till har miljöskatterna blivit en kassako för staten. Detta visar en rapport från Timbro om grön skatteväxling . Bland annat visar denna att koldioxidskatten hade kunnat vara en tredjedel av dagens och att energiskatten på bensin hade kunnat sänkas med två miljarder för att täcka bilens skadeverkningar (siffror). I ett första steg är det rimligt att den indexuppräkning som regeringen infört avskaffas och i ett andra steg att det utreds hur skatterna på bensin och diesel kraftigt sänks.
mot · H6021635 · 2018-11-28 00:00:00 — Omkörningsförbud för tung trafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utöka antalet sträckor med omkörningsförbud för tung trafik och tillkännager detta för regeringen. finns det redan sträckor där det råder omkörningsförbud för tung trafik på bland annat vissa Europavägar. För att trafiken på motorvägar ska kunna flyta på och inte bromsa övrig motortrafik bör antalet sträckor med omkörningsförbud för tung trafik utökas. har fått allt fler sträckor med högre hastighetsbegränsningar såsom /h och är det tänkbart att dessa kommer bli fler men också att hastigheterna höjs ytterligare. Då är det viktigt att inte trafiktempot påverkas av lastbilar eller bussar som kör om varandra i /h. Regeringen bör därmed överväga att utöka antalet sträckor med omkörningsförbud för tung trafik.
mot · H6021637 · 2018-11-28 00:00:00 — Avskaffa den statliga inkomstskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda en skattereform med platt inkomstskatt som utgångspunkt och tillkännager detta för regeringen. Ur ett internationellt perspektiv har en ganska extrem skattepolitik som ofta från (vänster)politiskt håll sägs vara en nödvändighet för att finansiera välfärdsstaten. Detta är ohederligt ur flera perspektiv. För det första går inte den stora delen av statens utgifter till välfärdens kärna såsom skola, vård och omsorg, de stora utgifterna är till de transfereringssystem som garanterar medborgarna inkomster när de inte har ett arbete eller är arbetsföra. För det andra skulle inte staten på förlora intäkter till följd av sänkta inkomstskatter. är tvärtom det land av 27 som skulle öka sina skatteintäkter mest genom att sänka inkomstskatterna. Detta vill inte den politiska vänstern kännas vid av uppenbart fördelningspolitiska skäl. Faktaresistensen förfäktas genom att en omodern klasskampsretorik präglar politiken. betalar cirka 1,3 miljoner svenska löntagare statlig inkomstskatt, det vill säga att de betalar eller på den del av inkomsten som är över den så kallade brytgränsen. Vilket också gör att har bland världens högsta marginalskatter. Det är djupt orättvist att staten ska ta ifrån dem som skapat värdet genom arbete över hälften av inkomsten. Det är också orättvist att skattenivån skiljer sig så markant från löntagare till löntagare beroende på vilken sida av brytgränsen man befinner sig lönemässigt. I rapporten ”Platt skatt för högre intäkter” som tankesmedjan har släppt har man räknat ut att ett avskaffande av hela den statliga inkomstskatten inte bara skulle vara självfinansierat utan också leda till högre skatteintäkter med cirka tio miljarder . Det finns således både principiella och samhällsekonomiska argument för att avskaffa den statliga inkomstskatten. skulle heller inte människor som med kraft av egen ansträngning och/eller utbildning längre straffas. Därför borde en skattereform med platt skatt som grund utredas.
mot · H6021638 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda hur ett konkurrensneutralt barnomsorgssystem med barnomsorgspeng kan införas och utöver det öka självfinansieringsgraden och tillkännager detta för regeringen. En bra och allsidig barnomsorg som är anpassad efter barnen och familjernas behov är av stor vikt för att få barnfamiljernas liv att gå ihop och för att barnen ska må bra. Trots detta är den allmänrådande uppfattningen att barn ska gå på förskola, sällan hörs det i debatten talas om andra barnomsorgsformer. Vilken typ av barnomsorg som är bäst för barnet avgör rimligtvis föräldrarna och inte politiker eller tjänstemän. Ändå förfördelas annan barnomsorg än förskolor i . Den kanske vanligaste formen av barnomsorg utöver förskolan är det som brukar kalla familjedaghem, tidigare mer känt som dagmamma eller i mer sällsynta fall dagpappa, nu ofta också kallat pedagogisk omsorg. Många föräldrar vill gärna ha sina barn hos ett familjedaghem då fördelarna är många såsom små barngrupper, en mer familjär hemmamiljö och anpassning efter barnens individuella behov. I den mer institutionaliserade förskolan med stora barngrupper kan det finnas mindre tid för varje barn, svårigheter att anpassa mat- och sovtider efter individuella behov och barnens intressen har svårare att tas i beaktande i större grupper. Andelen barn i familjedaghem har trots sina fördelar kraftigt minskat på bara några decennier jämfört med andelen barn i förskola som istället har ökat kraftigt. Många kommuner satsar stora pengar på att bygga ut förskolan och kommunerna är heller inte skyldiga att erbjuda pedagogisk omsorg. Den pedagogiska omsorgen har den ekonomiska fördelen att barnomsorgen bedrivs i hemmet i småskalighet och därför inte behöver stora lokaler eller förskolegårdar med lekplatser i direkt anslutning. Så till vida är familjedaghemmen ur en ekonomisk synvinkel också ett bra alternativ. För att få en barnomsorg som är konkurrensneutral borde ett system med barnomsorgspeng införas där kommunerna förbjuds att gynna enskilda barnomsorgsformer och maxtaxan borde avvecklas. Kostnaden per barn i barnomsorgen har ökat för utförarna medan priset för föräldrar har varit detsamma. En större självfinansieringsgrad skulle kunna höja kvaliteten och minska barngrupperna som förskolan inte gynnas fullt ut så mycket jämfört med andra barnomsorgsformer. Barnomsorgen ska utmana barnen pedagogiskt, rusta dem för skolan och utgöra en trygg miljö när föräldrarna arbetar eller studerar. Därför måste det också vara barnens behov och föräldrarnas önskemål som styr och inte politisk klåfingrighet eller social ingenjörskap. Vad som är bäst för barnen avgör föräldrarna – det kan vara barnpojke, dagmamma eller förskola, kommunala, privata eller kooperativ – inte politiker.
mot · H6021644 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Man bjöd även in samtliga kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer att medverka. Vi anser att det vore på sin plats att på ett liknande sätt nu rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att 2022 skall utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att synliggöra, levandegöra och tillgängliggöra det samlade svenska kulturarvets former, såväl det materiella som det immateriella. Det skulle uppmärksamma kulturformer med bred folklig förankring, öka förståelsen för historia och utveckling och stärka kunskapen för vårt lands kollektiva minne och nationella identitet. Det skulle också stärka sammanhållningen i då samhället glider isär och blir alltmer polariserat genom att uppmärksamma gemensamma kulturmarkörer och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen. i (SD)
mot · H6021645 · 2018-11-28 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad hänsyn till god ortnamnssed och om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. kan man bland annat läsa följande: 4 § Vid statlig och verksamhet ska god ortnamnssed iakttas. – hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl, – ortnamn i övrigt stavas enligt vedertagna regler för språkriktighet, om inte hävdvunna stavningsformer talar för annat, – påverkan på hävdvunna namn beaktas vid nybildning av ortnamn, och – namn på svenska, samiska, finska och meänkieli så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext började Lantmäteriet stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. Det är förvisso så att namn godkända av Lantmäteriet kan användas, men här menar vi att Lantmäteriets tillämpning av ovanstående lagregleringar avseende god ortnamnssed behöver skärpas och ta större hänsyn till god ortnamnssed. anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortnamn, utan vi vill främja användandet av både och. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i området. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS Alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna kring god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att bör tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas. I det aktuella området borde de svenska och samiska namnen kunna samverka. i (SD)
mot · H6021646 · 2018-11-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang och tillkännager detta för regeringen. saknade vi i ett lagstadgat skydd och erkännande av det svenska språkets ställning i vårt land och samhälle. En märklig situation som förstärktes då vi 1999 antog skydd för de fem nationella minoritetsspråken och gav dem officiell status. Denna situation ändrades något i och med antagandet av språklagen (2009:600), där svenskan ges starkare status. har den ännu inte givits status som officiellt nationalspråk, vilket i vår mening är en stor brist. Språklagen har i sin nuvarande utformning visat sig ha flera brister. Syftet med den nya lagen var att befästa den språkpolitik som antagits 2005. För svenskans del innebar detta att det skulle tydliggöras att svenskan är huvudspråk i samt att svenskan ska vara komplett och samhällsbärande och i sin offentliga användning vara enkel och vårdad. Dessutom ska alla invånare ha rätt att lära sig, utveckla och använda det svenska språket. Detta syfte har också fullföljts. Däremot verkar varken den antagna politiken eller den nya lagen för att stärka svenskans position i samhället och ingendera ger medborgarna rätten att kräva information på svenska, utom i kontakter med den offentliga sektorns kärnverksamhet. Detta innebär att det inte finns några som helst krav på att alla kontakter med allmänheten ska ske, eller åtminstone finnas tillgängliga, på svenska vare sig det gäller ren informationsförmedling eller medborgardialog. Inte ens när det gäller varningstexter finns något krav på att svenska ska användas. Det har också förekommit exempel på när aktörer valt att endast informera om säkerhetsrisker på engelska, trots att det är svenskan som är vårt samhälles huvudspråk. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser vi det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen officiella medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha statusen officiellt huvudspråk, något den har i och på , men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk. i (SD)