mot · H5024162 · 2018-05-02 00:00:00 — Om skyddsskäl kvarstår vid omprövning av det tillfälliga uppehållstillståndet ska det tillfälliga uppehållstillståndet förlängas, om man inte har jobb och egen försörjning. Ingen ska utvisas då skyddsskäl fortfarande föreligger. Det ska även finnas en bortre gräns för när tillfälliga uppehållstillstånd inte längre får beviljas. Då ska det vara möjligt att erhålla ett permanent uppehållstillstånd. Skärpt försörjningskrav vid anhöriginvandring En stram migrationspolitik förutsätter ett skärpt försörjningskrav vid anhöriginvandring. Ett skarpt försörjningskrav stärker drivkrafterna till arbete, som vi är tydliga med vikten av att kunna stå för sina anhörigas uppehälle i . I den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd ingår krav på försörjning för sig själv och tillresande familj samt krav på tillräcklig bostad för sig och familjen. Utöver det redan uppställda försörjningskravet ska jobb och stabil inkomst vara grunden för att kravet ska vara uppfyllt. Bidrag ska inte öppna dörren in i . är det t.ex. möjligt att uppfylla försörjningskravet genom a-kassa eller andra inkomstrelaterade ersättningar. Det bör dessutom föreligga ett krav på att personen i fråga behöver ha haft en tillräcklig inkomst . På så sätt kan vi säkerställa att det finns en stabilitet i inkomsten och att det föreligger en möjlighet att försörja de anhöriga. Ett ordnat asylmottagande och tidiga insatser Ett ordnat och väl fungerande asylmottagande är en förutsättning för att ska kunna upprätthålla en reglerad invandring. Den som ansöker om asyl ska möta tydliga krav att underlätta och medverka i asylprocessen. I väntan på beslut behöver vi dessutom säkerställa att den som får uppehållstillstånd på bästa sätt förbereds för ett liv i . För att stärka möjligheterna till integration i ett tidigt stadium behöver det finnas ett tydligt fokus på jobb och utbildning . Här vill se en kartläggning av individens kompetens och kunskap . Det bör också ställas krav på att den asylsökande ska delta i språkundervisning och samhällsorienteringen . Ordning och reda i asylprocessen En person som ansöker om asyl i ska göra sin identitet och hemvist sannolik. Den asylsökande har också en skyldighet att lägga fram en trovärdig asylberättelse och göra sannolikt att han eller hon är i behov av skydd i . Det är viktigt att denna princip upprätthålls. En väl fungerande ordning förutsätter tidig utredning av den asylsökandes identitet och tydliga skyldigheter för asylsökande angivna i lag. Det kan röra sig om skyldighet att utan dröjsmål lämna in asylansökan och lämna in id-handlingar, medverka till att identiteten utreds, komma vid kallelser och vid behov medverka vid medicinsk åldersbedömning. Om skyldigheterna inte följs ska det medföra konsekvenser, såsom nedsättning av ersättningar. vill understryka vikten av ett värdigt boende . Det skapar inte bara bättre förutsättningar för att delta i integrationsinsatser, utan motverkar dessutom segregation och trångboddhet. Effekterna av trångboddhet riskerar att människor hamnar utanför och aldrig blir en del av den svenska gemenskapen. vill därför att det ska ställas krav på att det egna boendet är värdigt och acceptabelt ur ett boendesocialt perspektiv. 7.3.2 Högre ställda krav på nyanländas etablering Den som har rätt till uppehållstillstånd ska ges en möjlighet att stanna i . har ett stort antal människor beviljats uppehållstillstånd, vilket medför att står inför betydande integrationsproblem som behöver lösas. Människor som kommer hit behöver bli en del av den svenska gemenskapen. Att så snabbt som möjligt komma in i arbete och egen försörjning blir därför en förutsättning för möjligheten att kunna starta ett nytt liv här. För att klara detta ska vi ställa krav på nyanlända. För att slå fast vikten av integration och den enskildes ansvar behöver vi vara tydliga med individens skyldighet att medverka till sin egen integration i . Skyldighet att delta i samhällsorientering Kunskap om det svenska samhället har stor betydelse för integrationen. Det är också en rimlig förväntan att en ny medborgare har förvärvat grundläggande kunskaper om det svenska samhället. vill slå fast vikten av det svenska språket, eget arbete och svenska värderingar genom att införa en skyldighet för nyanlända att delta i samhällsorientering. Utbildningen ska belysa svenska fri- och rättigheter samt tydligt ta ställning mot barnäktenskap och alla former av hedersförtryck. Samhällsorienteringen ska utökas och omfatta 100 timmars undervisning. Avslutningsvis ska deltagarna göra ett test för att säkerställa att de tillgodogjort sig innehållet i samhällsorienteringen. Ungefär en tredjedel av de nyanlända som kommer till saknar grundskoleutbildning från sitt hemland. [11] Utbildning är en förutsättning för att denna grupp ska ges förutsättningar för arbete och egen försörjning. Nyanlända som saknar grundskoleutbildning bör därför omfattas av utbildningsplikt. Det innebär att denna grupp förses med grundläggande och avgörande kunskaper för att kunna ta sig in på svensk arbetsmarknad. Möjlighet för kommuner att ta över ansvaret för integration av nyanlända har Arbetsförmedlingen helhetsansvar för etableringsinsatserna, men myndigheten har stora brister och de resultat som visas är inte tillfredsställande. De kommuner som vill bör därför kunna ta över ansvaret för integrationen för nyanlända från Arbetsförmedlingen. Förbättrad sfi-utbildning och individuell prestationsplan Varje person som påbörjar sfi ska få en individuell prestationsplan som uppskattar tiden det kommer att ta för att slutföra varje kurs och studieväg. Prestationsplanen ska utformas med hänsyn till den studerandes förkunskaper, såsom tidigare utbildning. Vid avbrutna studier eller studier som inte fullföljs med godkända studieresultat inom den angivna tidsramen aktualiseras ett åtgärdssystem som innebär att individer kan få en varning och ytterst delvis eller helt indragen etableringsersättning. Krav på kunskaper i svenska för permanent uppehållstillstånd ställs inga krav på vare sig deltagande i undervisning eller en viss kunskapsnivå i svenska språket för att få permanent uppehållstillstånd. Mot denna bakgrund bör det ställas tydliga krav på nyanländas ansträngningar för att lära sig svenska. Sådana ansträngningar ska vara en central del vid prövningen av permanent uppehållstillstånd. För att en person ska kunna få permanent uppehållstillstånd vill därför att godkända kunskaper i svenska ska knytas till möjligheten att få permanent uppehållstillstånd. 7.3.3 Uppvärdera det svenska medborgarskapet Medborgarskapet har stor betydelse, såväl rättsligt som symboliskt. Personer som har samhörighet med och som kan antas ha sin framtid här ska ha goda möjligheter att bli svenska medborgare. Reglerna om medborgarskap bör, i den mån det är lämpligt, utformas så att det fungerar som drivkrafter för att främja integrationen. vill också uppvärdera systemet med medborgarskapsceremonier då de bidrar till att markera medborgarskapets tyngd och betydelse. Krav på grundläggande samhällskunskaper och språkfärdigheter För att höja medborgarskapets status vill ställa krav på grundläggande kunskaper i svenska språket. Ett sådant krav saknas i och är ägnat att höja medborgarskapets status. Förekomsten av grundläggande kunskaper i svenska språket ska kunna visas genom godkänt språkkunskapsprov. Det ska också vara möjligt att visa grundläggande svenskakunskaper genom godkända studieresultat från utbildning motsvarande minst avslutad gymnasienivå där huvudspråket är svenska. finns heller inga krav på kunskaper om det svenska samhället för att erhålla medborgarskap. Vi vill därför att ett krav på grundläggande kunskaper om det svenska samhället införs. Förekomsten av grundläggande kunskaper om svenska samhället ska kunna visas genom ett godkänt kunskapsprov. Egen försörjning har stor betydelse för integrationen. Det är också en rimlig förväntan på en ny medborgare att man huvudsakligen ska kunna försörja sig utan försörjningsstöd. I självförsörjning ska ingå försörjning genom eget arbete eller näringsverksamhet. Även studiemedel, sjukpenning, sjukersättning, a-kasseersättning, pension eller motsvarande ska vara godtagbart. Likaså att man försörjs genom make, maka eller sambo. Däremot ska man, för att kravet ska vara uppfyllt, som huvudregel inte ha sin huvudsakliga försörjning genom försörjningsstöd. Undantag från huvudregeln ska gälla om man är eller om man är statslös. Arbete och egen försörjning – en drivkraft för medborgarskap De förlängda hemvistkraven för medborgarskap bör kombineras med en möjlighet att förvärva medborgarskap för den som försörjer sig själv genom arbete och/eller näringsverksamhet samt har grundläggande kunskaper i svenska språket och om svenska samhället. krävs som huvudregel hemvist i för medborgarskap. För statslösa och flyktingar gäller och för nordiska medborgare . Hemvisttiden räknas från den tidpunkt en person ansökte om uppehållstillstånd, om ansökan därefter bifölls. Syftet med hemvistkravet är att en person för att kunna bli medborgare ska känna till svenska förhållanden och vara en del av det svenska samhället. vill ha ett permanent system med tillfälliga uppehållstillstånd. Det innebär att tidpunkten för förvärv av permanent uppehållstillstånd respektive svenskt medborgarskap i många fall kan komma att ligga mycket nära varandra om dagens hemvistkrav bibehålls. Permanent uppehållstillstånd bör dock vara ett steg på vägen till ett medborgarskap. Som en följd av de ändrade reglerna rörande uppehållstillstånd bör därför hemvistkravet för medborgarskap förlängas. Medborgarskap ska kunna återkallas Det finns i ingen möjlighet att återkalla ett medborgarskap då en person har fått medborgarskapet genom oriktiga uppgifter eller mutor. Detta skiljer oss från flera andra länder. vill att en sådan möjlighet, som kräver grundlagsändring, införs. Det måste gå att ingripa mot den som på ett illojalt eller bedrägligt sätt har beviljats medborgarskap. Att återkalla medborgarskapet på denna grund skulle sannolikt kunna komma i fråga enbart i ett fåtal fall, men redan att möjligheten att ingripa finns skulle bidra till att stärka legitimiteten av ett medborgarskapsbeslut och värna medborgarskapets status. Det finns i inte heller någon möjlighet att återkalla medborgarskap till följd av frivillig tjänstgöring i utländsk militär styrka eller till följd av gärningar som är till allvarlig skada för statens vitala intressen. Detta skiljer oss från länder som , och . I förbereds en motsvarande lagstiftning. Vi vill att en sådan möjlighet till återkallelse införs även i . Även här krävs grundlagsändring. Med gärning som är till allvarlig skada för statens vitala intressen avses t.ex. ett terroristbrott. Däremot avses inte allvarliga brott i allmänhet. Att även inkludera sådana brott vore för långtgående och inte i enlighet med folkrätten. 7.3.4 Ett förstärkt återvändande I finns en bred uppslutning kring den reglerade invandringspolitiken. Det är skyddsskälen som avgör rätten till asyl. Ett positivt beslut innebär en möjlighet att stanna i . Ett avslag innebär däremot en skyldighet att lämna landet. är det alldeles för få som återvänder efter avslag på asylansökan. saknar kontroll över hur många som vistas i utan tillstånd. Uppgifter pekar på att det handlar om upp till 50 000 personer. beräknas dessutom över 40 000 personer gå under jorden i syfte att undanhålla sig ett utvisningsbeslut. I stället för att återvända väljer många att leva ett liv vid sidan av samhället. Inte sällan med social utsatthet och kriminalitet som följd. Framväxten av skuggsamhällen skadar trovärdigheten för svensk migrationspolitik. vill därför radikalt öka antalet återvändande bland dem som fått avslag och vistas illegalt i och minska incitamenten att dröja sig kvar i landet utan tillstånd. Antalet verkställda utvisningar från ska öka Den som har fått avslag på sin asylansökan ska återvända till sitt hemland. Ett stort antal människor väntas få avslag i asylprocessen . En ökning av antalet verkställda utvisningar är därför nödvändig. vill ge , och Kriminalvården ett tydligt uppdrag att verkställa påtagligt fler utvisningar, i enlighet med de instruktioner myndigheterna hade –2014. För att effektivisera återvändandet krävs dessutom fler förvarsplatser. finns 357 förvarsplatser i , och det är alldeles för få. vill utöka antalet platser till totalt 600. Det har bl.a. resulterat i att polisen vid ett flertal tillfällen tvingats släppa personer som har frihetsberövats i väntan på utvisning eller avvisning. För att hitta de personer som vistas i illegalt och öka återvändandet är inre utlänningskontroll ett viktigt verktyg. Enligt polisens statistik är antalet inre utlänningskontroller lågt jämfört . Polisen har dessutom konstaterat att statistiken inte är tillförlitlig och att uppföljningen av kontrollerna inte fungerar. vill ge ett uppdrag att påtagligt öka antalet inre utlänningskontroller för att hitta personer som uppehåller sig i illegalt. Särskilda resurser ska öronmärkas för detta. bör dessutom säkerställa att inre utlänningskontroll utgör en integrerad del av hela polisens verksamhet och att det görs varje gång polisen har stöd i lag för att genomföra inre utlänningskontroll, dvs. att alla som passerar igenom polisens kontroller och förvar kontrolleras. Vidare bör polisen utveckla utbildningsstödet gällande inre utlänningskontroller. I polisens arbete med såväl inre utlänningskontroll som arbetet med verkställighet är det avgörande att kunna utreda en persons identitet. Polisen behöver därför få tillräckliga verktyg för detta ändamål och har dessutom efterfrågat ökade befogenheter. Regeringens förslag om fotografering och fingeravtryck samt möjligheten att beslagta handlingar vid inre utlänningskontroll är ett steg i rätt riktning. I samband med inre utlänningskontroll vill ge polisen möjlighet att omhänderta och tömma digitala medier (t.ex. mobiltelefoner) för att kunna utreda en persons identitet, vilket i sin tur syftar till att effektivisera återvändandearbetet. Det är ett förslag som efterfrågats av såväl som Säkerhetspolisen. Förlängd preskriptionstid och indraget ekonomiskt bistånd för de som inte lämnar vid avslag på sin asylansökan är det möjligt att hålla sig gömd och därefter göra en ny asylansökan. För att minska incitamenten att hålla sig kvar gömd i det svenska samhället efter ett avslagsbeslut vill att preskriptionstiden höjs från till . Den som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte rätt till ekonomiskt bistånd i form av boende och ersättning från . har konstaterat att det inte föreligger någon rätt till kommunalt försörjningsstöd i dessa fall. Trots detta förekommer ändå utbetalning av bistånd till denna grupp i vissa kommuner. Möjligheten till bidrag riskerar öka incitamenten för människor som uppehåller sig illegalt i att stanna. Mot denna bakgrund anser att svenska kommuner inte ska ges möjlighet att ge annat än nödbistånd till människor som olovligen vistas i . Återgång till tidigare lagstiftning gällande rätten till välfärdsförmåner erbjuds personer som vistas i utan tillstånd hälso- och sjukvård på samma villkor som asylsökande vuxna personer. Det inbegriper vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort, preventivmedelsrådgivning och en hälsoundersökning. Denna grupp har även rätt till tandvård som inte kan anstå. Barn som olovligen befinner sig i har rätt till samma typ av sjukvård som de som har tillstånd att vistas här. Vården är subventionerad. Före ikraftträdandet av gällande lagstiftning hade personer i utan tillstånd rätt till omedelbar osubventionerad vård av vistelselandstinget. Barn som höll sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning erbjöds hälso- och sjukvård i samma omfattning som den som är bosatt inom , dvs. fullständig hälso- och sjukvård inklusive regelbunden tandvård. anser att rätten till sjukvård för människor som vistas utan tillstånd i behöver återgå till vad som gällde . Det innebär att de som saknar rätt att vistas i ska ha rätt till osubventionerad omedelbar hälso- och sjukvård. Vad som utgör omedelbar vård ska vara upp till behandlande läkare att avgöra. Barn som saknar tillstånd att vistas i ska även fortsättningsvis ha rätt till fullständig hälso- och sjukvård. har barn som uppehåller sig illegalt i rätt till skolgång från förskoleklass till gymnasiet enligt skollagens bestämmelser. Denna rätt infördes . Före detta datum förelåg ingen skyldighet för svenska kommuner att erbjuda skolgång för barn utan tillstånd. Kommunerna hade dock möjlighet att på frivillig väg erbjuda skolgång även för barn och ungdomar som undanhöll sig verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. I syfte att hindra framväxten av skuggsamhällen, minska incitamenten till att vistas illegalt i och att öka återvändandet anser att bör återgå till tidigare lagstiftning. Vill man hindra framväxten av skuggsamhällen är det naturligtvis problematiskt att ge rätt till skolgång. Frågan är dock juridiskt och moraliskt komplicerad, och bör beakta hur en stramare svensk lagstiftning är förenlig med internationella konventioner. 7.4 En välfärd att lita på I har det offentliga ett stort välfärdsåtagande. Skola och sjukvård är gratis för medborgarna och ingen behöver vara rädd för att bli lämnad utan omsorg när man blir gammal och behöver hjälp. Allt eftersom blir ett rikare land, genom människors slit och ansträngningar, är det också naturligt att vi lägger mer pengar på den gemensamma välfärden. Under Alliansens år i regeringsställning ökade resurserna till välfärden med . Även framåt ser vi att välfärden kommer att behöva mer resurser – inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen. Det finns en bred politisk samsyn om detta. Konflikten i svensk välfärdspolitik handlar inte om resurser utan om hur de resurserna ska styras och vad de ska gå till. anser att det går att organisera både sjukvård och skola på ett mer effektivt sätt så att vi får mer utbildning och mer sjukvård för pengarna. Vi anser också att staten brustit i sin tillsyn och kvalitetsuppföljning av såväl offentliga som fristående utförare inom välfärdssektorn. Under den här mandatperioden finns två typexempel på vad som händer om man bara tillför resurser utan att ha en tydlig idé om hur de ska användas för att förbättra och utveckla verksamheterna. Vårdköerna har fördubblats och andelen elever som är obehöriga till gymnasiet har ökat. som regeringen tillfört resurser. Så behöver det inte vara. Det finns en mängd reformer som skulle förbättra förutsättningarna för välfärdens personal att göra det de är bäst på. Inom skolan handlar det bl.a. om att låta lärarna ägna mer tid åt undervisning och att ge dem verktyg för att ha ordning och reda i klassrummen. Sjukvården är i stort behov av akuta åtgärder här och som kortar vårdköerna, men utöver det vill också flytta vården närmare patienterna. Då kommer vi att få mer vård för pengarna, och vården kommer bättre att finnas där för de som behöver den. I stället för att göra nödvändiga reformer har regeringen fokuserat på som, om den genomförs, i praktiken skulle innebär att merparten av alla fristående alternativ inom välfärden kommer att behöva läggas ned. Det har skapat en oro bland föräldrar och patienter som inte vet om deras barns skola eller den vårdcentral som de trivs med kommer att finnas kvar framöver. Välfärden är för viktig för att inte göra de viktiga reformer som verksamheterna behöver. Det är dock inte enkelt, utan det kräver politiskt ledarskap på alla nivåer för att utmana invanda arbetssätt och mönster och bedriva verksamheten på ett annat sätt. Detta vill göra och vi vill göra det i samarbete med företrädare för respektive profession som besitter ovärderlig kunskap om hur både skolan och sjukvården behöver utvecklas. Figur 26 reformer för ett där alla kan bidra Reformer för en välfärd att lita på Stärk kommuner och landsting för att klara välfärden Ökade generella statsbidrag till kommunsektorn En nära och tillgänglig vård i världsklass Förlossnings- och mödravård i hela landet Bättre villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig Mer kunskap i skolan mer i skolan per dag med start i lågstadiet Utökad rätt till förskola Fler karriärlärare och fler utländska lärare Tekniskt basår samt höjd kvalitet inom högre utbildning Anm.: Reformerna avser offentligfinansiell effekt när reformer är fullt utbyggda samt anges i förhållande till VÅP18 förutom Ökade generella statsbidrag till kommunsektorn som är i linje med VÅP18. 7.4.1 Ökade resurser till välfärden Kommuner och landsting står inför betydande utmaningar . Behovet av bostäder, skolor, vård och omsorg ökar som antalet skattebetalare inte följer med. Kommunernas ekonomi kommer att befinna sig under betydande press . föreslår därför en satsning för att stärka kommunerna och landstingens ekonomi som omfattar i ytterligare resurser . Detta ska ses som ett första steg, och är öppna för att stärka välfärden ytterligare. Med hur mycket och i vilken takt är dock beroende på den ekonomiska utvecklingen i stort och framför allt kostnadsutvecklingen i andra delar av den offentliga ekonomin. Som beskrivits i kapitel 6 bör det eventuella utrymme för ofinansierade reformer som kan uppstå under kommande mandatperiod hanteras med försiktighet. Att som Socialdemokraterna redan nu utlova att extra resurser till välfärden med säkerhet ska uppstå utan skattehöjningar eller kostnadsbesparingar på andra områden är ett vågspel som riskerar att leda till brutna vallöften och svagare offentliga finanser eller höjda skatter. Utrymme för varaktiga resurstillskott kan bara säkras om kostnaden sjunker i andra delar av den offentliga sektorn och under förutsättning att stabila statsfinanser aldrig överges. Nedanstående förutsättningar bör alltså vara uppfyllda för att ytterligare resurser till välfärden ska kunna skjutas till: De samlade bidragskostnaderna ska minska som andel av BNP. Kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen behöver minska. 7.4.2 En tillgänglig och nära vård i världsklass Svensk hälso- och sjukvård håller mycket hög medicinsk kvalitet. Allt fler avancerade och kraftfulla läkemedel tas fram genom svensk forskning och innovation. Det ger anledning till hoppfullhet. Grundläggande för människors trygghet är emellertid att välfärdens kärna, såsom hälso- och sjukvården, alltid fungerar på ett tillfredsställande sätt. Så är det inte . Svensk hälso- och sjukvård har både problem och utmaningar. Det mest akuta problemet handlar om patienternas bristande tillgänglighet till rätt vård i rätt tid. har bland allra längsta väntetider. Vårdköerna för att som patient exempelvis få sin operation eller behandling genomförd inom specialistvården har mer än fördubblats . Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, växer särskilt snabbt. Antalet barn och unga som väntat än på en första bedömning och insats från barn- och ungdomspsykiatrin har tredubblats . Då var det 16 av 21 landsting som klarade av målsättningen om en första bedömning . var det endast 3 av 21 landsting. Trenden är tydlig och starkt negativ. Köerna har ökat och det beror på regeringens agerande. Ett av de första beslut de fattade var att avskaffa kömiljarden – den satsning som Alliansen införde och som lett till kortare köer. Alla utvärderingar pekade på att kömiljarden var effektiv och ser vi också hur köerna ökat efter att den avskaffats. Men som alla reformer kan även kömiljarden förbättras och vi vill återinföra en kösatsning som är större och bredare men som använder kömiljardens grundstruktur. Köerna och kompetensbristen är hälso- och sjukvårdens stora problem här och . Den långsiktiga lösningen handlar dock om att strukturera om vården. Mer primärvård och mindre vård på sjukhusen. Den högspecialiserade vården behöver koncentreras ytterligare i syfte att höja kvalitet, stärka patientsäkerhet och korta väntetider.