mot · H6022610 · 2018-11-30 00:00:00 — Det skapade förutsättningar för mer fokuserade insatser som syftade till bättre kvalitet och mer mätbara resultat. Förändringar kan alltid behöva göras till följd av ändrade förutsättningar, men den återgång till en ständig utökning av länder som regeringen valt att samarbeta med innebär att arbetet med förbättrad kvalitet och uppföljning går förlorat och att biståndet sprids för tunt. 1,5 miljoner människor lever i återkommande konfliktsituationer och osäkerhet. Kriser och konflikter utgör de största hindren för fattigdomsbekämpning och utveckling. Det måste alltid finnas katastrofbistånd som kan hantera akuta katastrofer som svält, sjukdomar och naturkatastrofer men långsiktigt är god utveckling en bra försäkring mot instabilitet och konflikt. Utvecklingsbiståndet behöver därför komma in tidigt efter en konflikt, annars kan viktiga utvecklingssteg gå förlorade. Men genom ambitiöst stöd vid kriser, krig och katastrofer kan vi också fortsätta bidra till att rädda liv och lindra nöd, inte minst när flyktingströmmarna är de största sedan . Att möta klimatutmaningen, stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter är värden som är helt centrala i biståndspolitik. Svenskt bistånd bör fortsätta stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten, samt förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter För är jämställdhet prioriterat. I många länder är kvinnas rätt att bestämma över sin egen kropp kraftigt begränsad vilket bland annat leder till en hög barna- och mödradödlighet och ett enormt lidande. Det finns även ett starkt orsakssamband mellan ojämställdhet och konflikter – ju mindre jämställt ett samhälle är, desto större risk för konflikt. bistånd till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är generöst och gör skillnad. anser att det är viktigt att flera länder tar ett större ansvar, särskilt mot bakgrund av minskande anslag till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter från bland annat . vill, i enlighet med Agenda 2030, prioritera satsningar för ökad jämställdhet och kvinnors rätt till sin egen kropp. Att pojkar och flickor får möjlighet att gå i skola, rätt till utbildning, är också en viktig jämställdhetsfråga som prioriterar. Kvinnor måste också ha möjlighet till egenförsörjning genom att arbeta och driva företag. Lagar som stärker kvinnors rätt att äga, ärva och få tillgång till land är en grund för kvinnors ekonomiska utveckling. Det handelsrelaterade biståndet är en förutsättning för länders återuppbyggnad. Det bygger upp länders egen kapacitet och avvecklar långsiktigt behovet av finansiellt stöd från bidragsgivande länder. Handel leder till ett gott investeringsklimat i utvecklingsländer och i givarländer, och är således fördelaktigt för båda parter. Målsättningen måste vara att sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. Det finns ett stort behov av åtgärder för miljö- och klimatanpassning i de fattigaste länderna liksom för investeringar i förnybar energi för att bidra till en hållbar omställning. Det är omöjligt att bygga välstånd och tillväxt i fattiga länder om man inte gör insatser för klimatet. Det är därför särskilt angeläget att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och till ett hållbart nyttjande av naturresurser. inriktning i biståndspolitiken tar tydligt avstamp i att övertygande ska kunna visa att båda aspekter – fattigdomsbekämpning och arbetet mot klimatförändringar – går hand i hand. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, uthålligt jordbruk och tillgång till vatten. För del är det självklart att tyngdpunkten på satsningarna ska vara i de fattigaste länderna, varav många ligger i , som är den kontinent i världen som sannolikt drabbas hårdast av klimatförändringarna som många länder i fortfarande har svaga samhällsstrukturer. Många av världens fattiga bor på landsbygden där de flesta är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Av de fattigaste människorna drabbas kvinnor hårdast av klimatförändringarna då det främst är kvinnor som ansvarar för mat- vatten- och energiförsörjning. Ofta är det kvinnor som står för matproduktionen, men sällan är det de som äger marken de brukar. vill stärka kvinnors möjlighet till en trygg livsmedelsförsörjning och ekonomisk utveckling, samt rätten till självbestämmande, ägande och nyttjande av jordbruksmark. Vi ser ett modernare och effektivare lantbruk och tillgång till rent vatten och energi som viktiga delar i arbetet för ökad jämställdhet och mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. Vattenbrist är en stor och växande problematik direkt länkad till effekterna av klimatförändringarna. Vi behöver därför satsa på ett ökat klimatbistånd. vill att FN:s gröna klimatfond ges mer resurser. Det kommer att bli allt viktigare när genomförs. Genom fonden får utvecklingsländer stöd att genomföra insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser. Världen och står inför stora miljöutmaningar. Klimatförändringar, spridning av giftiga kemikalier, nedskräpning och förorening av haven samt ohållbart utnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot mot människors hälsa, ekosystemen och en hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. drivkraft är att uppnå resultat för miljön. En bättre miljö går hand i hand med ekonomisk utveckling och tillväxt. har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske som vår miljöpåverkan minskar. Med ny grön teknik skapas såväl jobb som effektiva miljöåtgärder. Med rätt styrmedel blir det enkelt och lönsamt att göra rätt för miljön. Med grön skatteväxling kan skatten höjas på utsläpp som den sänks på arbete. arbetar på bred front för att nå resultat för miljön, bland annat genom målsättningen om att nå förnybar energi . ser vi hur den förra rödgröna regeringens politik har lett åt fel håll. Under tid i regering minskade utsläppen med . Tyvärr visar statistiken att utsläppsminskningarna har stannat av och att utsläppen till och med börjat öka något. föreslår ett brett reformprogram för att minska utsläppen med kraftfulla styrmedel. Vi vill ställa om fordonsflottan, minska utsläppen från flygen, öka den förnybara energiproduktionen, minska gifterna i vår vardag, skydda haven, säkra dricksvattenförsörjningen och värna den biologiska mångfalden. Viktiga förslag för att uppnå detta är grön bilbonus, miljölastbilspremier, reduktionsplikt för att få ned koldioxidutsläppen, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring, avfallsförbränningsskatter och kemikalieskatter. var det varmaste år som någonsin registrerats sedan temperaturmätningarna startade för . var ett av de tre varmaste åren, men det varmaste året utan väderfenomenet . Det är en tydligt uppåtgående trend i den globala medeltemperaturen. ser vi också hur extremt väder, som torka, översvämningar och orkaner blir allt vanligare. Världens länder behöver ta krafttag för att undvika extrema effekter av det förändrade klimatet. , och under olika regeringar, har den ekonomiska tillväxten i ökat som klimatutsläppen har minskat. Svensk ekonomi tillhör de mest klimateffektiva i världen. bnp har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. enades FN:s parter under klimattoppmötet i om ett gemensamt avtal för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl , med sikte mot 1,5 grads uppvärmning. Det är ett ambitiöst mål, men globalt sett saknas ännu många av de åtgärder som vi vet krävs för att nå målet. Ett högre tempo behövs om målet ska kunna nås. Minskade utsläpp från transportsektorn Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. är de den del av utsläppen som varit svårast att minska, i synnerhet från de tunga transporterna. Transportsektorn är den enda sektor som i det klimatpolitiska ramverket fått ett eget klimatmål – att minska utsläppen jämfört med . För att nå det målet måste utsläppsminskningarna gå mycket snabbare än . Det kräver kostnadseffektiva styrmedel med hög klimatnytta. För att nå målet måste de styrmedel som finns skärpas, och nya behöver introduceras. Omställningen kommer att kräva ett samspel mellan flera olika styrmedel, teknikutveckling, ökad elektrifiering och förändrade beteendemönster. Biodrivmedel kommer fortsättningsvis utgöra en viktig komponent i transportsektorns omställning. Av de biodrivmedel som använder produceras endast en fjärdedel till en tredjedel i . Långsiktiga styrmedel gynnar inhemsk produktion av biodrivmedel med hög klimatnytta, som kan användas till vägtrafik, sjöfart och flyg. Digitalisering och automatisering skapar nya möjligheter med autonoma fordon och delningstjänster. För att minska miljöpåverkan men behålla mobiliteten måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik på marknaden öka. Avgörande för att nå målet är både en ökad introduktion av fordon med nollutsläpp och nya lösningar med bilpooler och smarta digitala mobilitets- och delningstjänster. Svensk miljöteknik är och kan fortsatt vara en exportframgång som bereder väg för hållbara transporter världen över. Detta gäller inte minst vid forskning, utveckling och kommersiell produktion av biodrivmedel från svenska skogs- och åkerbaserade råvaror och restprodukter. Det behövs starkare incitament för vägtrafiken för att minska utsläppen, men även för våra flyg- och sjötransporter. Grön bilbonus och förmånsbilar med hög klimatnytta Personbilar i har minskat sina utsläpp , men inte snabbt nog. Omställningen till icke fossildrivna fordon går för långsamt. Valet vid nybilsinköp är avgörande för utsläppen. Forskningsstudier visar att då skillnaden i kostnad syns tydligt på prislappen påverkar det klimateffekten avsevärt mer än den mer utspridda effekten av högre bränslepriser. Elbilar har fortfarande en väldigt liten marknadsandel, även om den ökar. Det krävs bättre incitament för att försäljningen av de mest klimateffektiva bilarna ska öka snabbare. Den förra regeringens förslag har tydliga brister, vilket i kombination med dess saktfärdighet i att genomföra förslaget har bromsat omställningen av fordonsflottan. Den maximala bonusen kommer att vara för en elbil, med en komplicerad och detaljerad skala av bonusar baserade på utsläpp för övriga bilar, medan avgiften som drabbar de sämsta bilarna utgår som en treårig höjning av fordonsskatten. Den låga nivån på premien till miljöbilar och den krångliga utformningen av systemet gör det tveksamt huruvida det kommer att ge tillräckligt tydliga signaler vid inköpstillfället. Regeringens förslag ger heller inte någon fördel till bilar som kan köras på etanol, det mest kommersialiserade biodrivmedlet vi har i landet. vill istället införa en grön bilbonus, som ger de bästa bilarna en bonus på uppdelad på ett fåtal. Vårt förslag bygger på bilars utsläppsvärden av koldioxid, uppdelat på ett fåtal nivåer av CO2-utsläpp. Köparen får en bonus eller en extra avgift vid köp av ny personbil. För att stimulera en andrahandsmarknad av leasade bilar och förmånsbilar bör bonusen vara uppdelad på flera utbetalningstillfällen. Samma utsläppsnivåer som ligger till grund för bilbonusen bör även gälla på förmånsbilsmarknaden. Den gröna bilbonusen finanserias genom att de som köper bilar med höga utsläpp får betala en extra avgift vid köptillfället. Det finns också en neutral kategori, som innefattar särskilt snåla dieselbilar där man varken får grön bilbonus eller en avgift. För att följa med i teknikutvecklingen och stimulera att bilarna blir bättre så förskjuts koldioxidgränserna för kategorierna . Målet är att systemet för grön bilbonus alltid ska vara offentligfinansiellt neutralt. vill också ge företag tydligare incitament till val av förmånsbilar till sina anställda. anser därför att parkerings- och trängselavgifter bör avskaffas som skattebefriad förmån. bör endast bilar som faller inom ramen för att få en bonus enligt grön bilbonus-förslaget kvalificera sig som förmånsbilar. vill också skärpa miljöbilsdefinitionen, där en översyn brådskar. Klimateffektiva biodrivmedel minskar utsläppen För att investeringar i biodrivmedelssektorn ska komma till stånd är långsiktiga och tydliga spelregler helt avgörande. vill i första hand att förnybara bränslen främjas med hjälp av en beskattning som baseras på klimatprestanda. För att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan är det viktigt att öka användningen av såväl rena biodrivmedel som inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel. har därför länge förespråkat ett system som tvingar dem som säljer drivmedel att minska utsläppen med en viss procentsats, genom inblandning av biodrivmedel. Det är positivt att en sådan reduktionsplikt har införts . Reduktionsplikten saknar dock förutsägbarhet. Det är nu viktigt att säkerställa att den är tillräckligt ambitiös, förutsägbar och att kvoterna framöver sätts så att de ligger i linje med målet om en fossiloberoende fordonsflotta . Ändra beskattningsnormen för att beskatta fossilt mer än förnybart Det är ett prioriterat arbete att fortsätter att driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsatt skattebefria förnybara drivmedel från koldioxidskatt, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. Subventioner till fossila bränslen bör fasas ut så att de bär sina fulla miljökostnader. EU måste också sluta använda det fossila som norm när statsstödsregler utformas. ska vara klimatneutralitet, så att det är möjligt att beskatta fossila bränslen mer än förnybara utan att det anses vara ett brott mot regelverket. Här måste ta strid med för att skapa hållbara spelregler, så att det blir möjligt att med nationella styrmedel nå de mål som EU enats om. EU-gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och märkning finns det EU-gemensamma hållbarhetskriterier för förnybara bränslen. vill synliggöra de fossila bränslenas miljöpåverkan och vill därför att det införs gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen i EU. Resultatet av hållbarhetskriterierna, som inkluderar bland annat miljöpåverkan och växthusgasprestanda, bör synliggöras för konsumenten i form av en EU-gemensam märkning. Med en sådan märkning har konsumenten möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan förnybara och fossila alternativ. Med hållbarhetskriterierna som grund kan man också införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen. Genom att synliggöra drivmedlets ursprung kan konsumenter göra ett medvetet val. Fossiloberoende fordonsflotta som mål i EU Transporterna minskar avstånden mellan människor och möjliggör att leva, arbeta, handla och mötas. I och med att transporterna är en stor bidragande orsak till utsläpp av växthusgaser som utsläppen inte känner några gränser vill se en ambitionshöjning inom EU avseende transporternas klimatpåverkan. För att möjliggöra långsiktiga investeringar och tydliga spelregler vill vi att EU-länderna antar ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Utökad infrastruktur för laddning och elektrifiering Som en del i målet om att utsläppen från inrikestransporter ska minska är det viktigt att infrastrukturen för de förnybara bränslena utvecklas snabbt. Det gäller inte minst övergången till eldrift. Elektrifiering av transporter kan också bidra till att lösa andra transportrelaterade problem, såsom trängsel, buller och bristande luftkvalitet. Det är därför viktigt att det sätts upp långsiktiga spelregler för marknaden. Teknikutvecklingen går snabbt framåt och elbilarnas räckvidd ökar betydligt . Men det är inte enbart personbilarna som elektrifieras. Det pågår framgångsrika försök med elektrifiering av vägar för tunga transporter, färjetrafik övergår till eldrift och det forskas på elektrifiering i flygsektorn. vill därför se en nationell plan för elektrifiering av transportsektorn, som inkluderar satsningar på alternativa drivmedelsstationer i hela landet, förenklade byggregler för laddstolpar, satsningar på elvägar och elektrifiering av gods- och busstrafik. bör, i samarbete med näringsliv och berörda regioner, identifiera och investera i fler områden där demonstrationsförsök med elektrifierade vägstråk kan inledas. En fastighet med laddningsmöjligheter riskerar att vid energideklaration framstå som mindre energieffektiv än fastigheter utan laddningsmöjligheter. anser att detta måste ändras så att fastighetsägare inte straffas för att de etablerar laddningsmöjligheter. För att ytterligare påskynda utbyggnaden av laddinfrastruktur vill också se över möjligheten att införa krav på framdragning av infrastruktur för laddplatser för nya eller ombyggda byggnader. har liknande krav. Liknande bestämmelser finns redan i för bredband, med krav på bredbandsmöjligheter i vissa nya eller ombyggda byggnader. Slutligen vill , som presenteras nedan, ha ett effektivt grönt avdrag för att installera laddstationer i hemmet. Ökad andel el i kollektivtrafiken är elektricitet för busstrafik skattepliktig, till skillnad från kollektivtrafik på spår, såsom järnväg, pendeltåg, tunnelbana och spårvagn, där elektriciteten är skattebefriad. För att påskynda introduktionen av eldrivna bussar i kollektivtrafiken anser att busstrafiken bör ha samma skatteförhållanden som tågtrafiken. Båtar som drivs med fossila drivmedel betalar ingen energiskatt för bränslet. Om fartyget istället använder för strömförsörjning och för att ladda batterier ombord är brukaren skyldig att betala energiskatt på elen. finns i lagen om skatt på energi en möjlighet till nedsättning av energiskatten för el. Nedsättningen omfattar dock enbart större fartyg vars bruttodräktighet, ett jämförelsetal för fartygs storlek, överstiger 400. Detta undantag från energiskatten är inte anpassat för nationell sjöfartsnäring, bilfärjor och pendelbåtar, som normalt har en bruttodräktighet om 20–300. Detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Nedsättningen av energiskatten på el bör därför gälla även för mindre fartyg. Genom att fler väljer kollektivtrafiken framför bilen kan utsläppen minskas. vill därför införa en kollektivtrafikbonus som ska uppmuntra regioner och landsting att öka användandet av kollektivtrafik. De landsting och regioner som lyckas öka kollektivtrafiken kommer då att få ta del av en bonus som staten betalar ut. Tunga fordon är på många platser nödvändiga för den lokala ekonomin, då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och först börjat dämpas, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Den av regeringen planerade kilometerskatten, som har ensidigt fokus på avstånd snarare än bränsle och utsläpp, har mycket liten miljöeffekt, då alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. är en världsledande lastbilstillverkare och det vore därför naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på sin lastbilspark. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar anser att det bör införas en miljölastbilspremie. Premien bör rikta sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien bör vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. För att garantera en effektiv klimatstyrning är det därtill viktigt att klassificeringen av lastbilar kontinuerligt ses över och vidareutvecklas. Tunga transporter med mindre koldioxidutsläpp Vid sidan av miljölastbilspremier vill även minska utsläppen från den tunga trafiken genom att premiera fossilfria drivmedel. anser att de åkerier som aktivt väljer att ställa om sina transporter till minskade koldioxidutsläpp med fossilfria drivmedel ska premieras. innebär omställningen till mindre utsläpp ofta en extra kostnad för aktörerna – vilket gör att omställningen tar tid att genomföra. För att stimulera en omställning till mer fossilfria drivmedel vill därför införa en klimatbonus som kan dras av mot vinsten för den som kan visa att man minskat koldioxidutsläppen genom sin tankning. På så sätt får åkerier som går före inte sämre lönsamhet än de som fortsätter att tanka fossilt. Ökad miljöstyrning i fordonsskatten Den miljöstyrande delen av fordonsskatten bör förstärkas. Fordonsskatten är ett viktigt instrument i strävan att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta genom att premiera inköp av miljövänligare bilar. Dagens fordonsskatt utgörs av ett grundbelopp samt ett rörligt belopp som beror på fordonets miljöprestanda. och Alliansen ökade miljöstyrningen i fordonsskatten genom att höja den del av skatten som beror på fordonets koldioxidutsläpp. vill dock gå längre. anser att den utsläppsbaserade delen av skatten bör förstärkas som grundbeloppet sänks. På så sätt får miljövänliga bilar lägre fordonsskatt, medan bilar med höga utsläpp får högre skatt. Fordonsskatten tas endast ut . Detta innebär en skattebefrielse för bilar som ofta har en dålig miljöprestanda. föreslår därför att fordonsskatten förlängs, genom att det år från vilket bilar befrias från fordonsskatt tills vidare låses. För att tydliggöra miljöpåverkan från olika bilar med olika drivmedel och bränsleeffektivitet, och ge förutsättningar för potentiella bilköpare att göra ett medvetet val, bör kraven på all nybilsförsäljning skärpas. finns det ett tydligt och fungerade system för energideklaration av vitvaror som kylskåp, spisar och diskmaskiner. Det är lätt för konsumenterna att se om varorna har ett bra eller mindre bra energivärde när de ska köpa nya vitvaror. För personbilar finns inte en sådan märkning och det är svårt för den som ska köpa en ny bil att avgöra vilken klimatprestanda bilen har. Därför vill , inom ramen för EU:s miljöarbete, införa en energideklaration för personbilar, liknande det system som finns för vitvaror, med hänsyn till drivmedlets klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Slopat skatteundantag för fossilgas I svensk klimat- och energipolitik har en rådande princip varit att fossila energislag ska beskattas. Den uppdelning av koldioxid- och energiskatt som tillämpar ger tydliga incitament till såväl mindre utsläpp av koldioxid som energieffektivisering. Naturgas är en fossil gas som dragit nytta av skattebefrielser, trots dess fossila ursprung. För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, så kallad biogas, istället för fossil sådan anser att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol och med energiskatt efter energiinnehåll. Detta väntas medföra ökade intäkter om , och . Förstärkt ersättning för metangasreducering Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för Landsbygdsprogrammet. Det finns en stor potential för biogastillverkning i och anser därför att stödet för metangasreducering bör stärkas. jord- och skogsbrukare är nyckelpersoner i den gröna omställningen. Det var därför införde ett investeringsstöd för biogasanläggningar och ett metangasreduceringsstöd.