mot · H5024161 · 2018-05-02 00:00:00 — De fysiska kraven på antagningstesterna ska motsvara de krävande arbetsuppgifter som kan uppstå i tjänsten. En professionell poliskår är neutral i sin myndighetsutövning, och uniformen är fri från religiösa och politiska markörer. I de större städerna är problembilden annorlunda än i glesbygd. Chefer inom polisen har därför ett tydligt uppdrag att leda arbetet och förvaltar ett förtroende att göra prioriteringar baserade på lokala verksamhetsanalyser. Kraftigt öka resurserna till polisen. Poliser ska rekryteras på objektiva kvalifikationer och vara neutrala i sin myndighetsutövning. Samhällsplaneringen har en viktig roll i det trygghetsskapande arbetet. Miljöer som riskerar att skapa känslor av otrygghet eller underlättar för brottslig verksamhet ska motverkas och förändras. På samma sätt ska barn- och familjeperspektivet vara genomgående, och grönytor och naturliknande miljöer ska vara en självklar och sammanhängande del av stadsbilden. Den fysiska närmiljön kan också bidra till direkta trygghetsskapande åtgärder. God belysning ger förutom en ökad upplevd trygghet faktiska möjligheter för potentiella brottsoffer att upptäcka hot och för vittnen att se och agera vid brottslighet. Ett annat exempel är kameraövervakning, som är ett viktigt verktyg i det förebyggande arbetet. Brott kan förebyggas genom att gärningsmannen avskräcks, och pågående brott kan förhindras av att polisen larmas . Därtill ökar den upplevda tryggheten såväl som möjligheterna att identifiera en gärningsman och polisens möjlighet att utreda brott förbättras. När förutsättningar att förhindra eller klara upp brott förändras måste också rättssamhällets befogenheter ändras. Utökad kameraövervakning kan anses inkräkta på den personliga integriteten men har ett folkligt stöd. Vår mening är att det oftast och kanske endast är de kriminellas integritet som kränks genom utökad kameraövervakning. Polis ska synas utomhus och patrullera där det finns människor. En god kontakt med allmänheten ger inte bara en brottsförebyggande effekt utan skapar dessutom trygghet bland medborgarna och tillit till den offentliga förvaltningen. För att minimera risker är det också viktigt med tillgång till positiva förebilder. Men det räcker inte enbart med att rikta resurser för att lyfta fram rätt människor, det behövs också insatser för att motverka glorifieringen av kriminalitet och framför allt riktade insatser för att kriminella hamnar bakom lås och bom – långt från samhällets unga. Förbättra den fysiska närmiljön samt utveckla kameraövervakning i förebyggande syfte. Ökad synlighet och lyfta fram polispersonal som förebilder. Ett samhälle som står upp för de som skyddar oss Polis, brandkår och sjukvårdspersonal gör sitt yttersta för att skydda, vårda och säkerställa tryggheten i . Samhället har en skyldighet att ställa upp för dem när de själva blir utsatta för våld, hot och trakasserier – både vid utryckning, i det vanliga arbetet vid sjukhus, polis- och brandstationer samt utanför arbetet. Blåljuspersonal ska kunna utgå från att det finns tillräckliga resurser för att en polis som utsätts för stenkastning ska kunna kalla på förstärkning eller för att en sjuksköterska inte ska behöva utstå hot när han eller hon utövar sitt yrke. Vidare krävs det att rättsstaten tar sitt ansvar i att upprätthålla en hög nivå av respekt. De som hotar eller trakasserar blåljuspersonal ska mötas av direkta och kännbara konsekvenser. I vårt ska en sjuksköterska känna sig trygg på arbetet och på vägen hem – oavsett plats, oavsett tid . Bemöta hot mot blåljuspersonal med kännbara konsekvenser. Källa: och våld mot poliser, 2017. Domstolar ska vara en plats där brottsoffer, deras anhöriga, vittnen och personal ska kunna känna sig trygga. I takt med att organiserad brottslighet blivit mer utbredd har också kraven på trygghet i domstolarna aktualiserats. Domstolar ska vara fredade från vapen och direkta eller underförstådda hot. Vittnen och målsägande ska erbjudas att slippa möta tilltalade eller närstående till dessa i samband med rättegång. Målsägande och vittnen har alltid en utsatt position i rättsprocessen. Uppgifterna de lämnar är inte sällan förenade med obehag och rädsla för den egna säkerheten. utgör vittnesmål ett av de viktigaste bevismedlen för domstolarna. För att den svenska rättsstaten ska vara värd sitt namn är det nödvändigt att den kan skydda de som bidrar till att upprätthålla den genom sitt vittnesmål – både under rättegången och efter domen. Gängkriminalitet utgör ett särskilt hot mot samhället och inte minst mot de områden där gängmedlemmar bor och verkar. Vi vill att gängrelaterad brottslighet ska ges ett särskilt fokus där särskilda lagar gör det enklare för polis och åklagare att samla in bevis och väcka åtal. Förbättra tryggheten för målsägande med särskilt fokus på hot vid gängrelaterad brottslighet. Ett brott ska alltid medföra ett skyndsamt straff som står i proportion till brottets allvarlighet och överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet. Det är främst viktigt för att skipa rättvisa, ge brottsoffer upprättelse, upprätthålla respekten för lagen och undvika individuell rättskipning, men det handlar även om att avskräcka gärningsmannen och allmänheten från fortsatt brottslighet. Personer som döms för brott ska erbjudas stöd och hjälp för att bli hederliga medborgare, men det ska alltid föregås av ett proportionerligt straff. Det finns inget motsatsförhållande mellan rättvisa straff och att återanpassa brottslingar till ett laglydigt liv. I den bästa av världar är ungdomar just ungdomar. I den världen kan inte unga tillmätas någon större skuld och de som hamnat snett behöver främst en hjälpande skjuts i rätt riktning, men när minderåriga gör sig skyldiga till de allra grövsta brotten, som mord och grova vålds- och sexualbrott kan de inte behandlas som oskyldiga barn. Samhället måste tydligt visa ungdomar skillnaden mellan rätt och fel. Av samma anledning ska ingen få ett sänkt straff på grund av låg ålder. En utlänning som inte kan eller vill respektera rådande lagar ska inte få stanna i . Det bör därför vara obligatoriskt att pröva frågan om utvisning när en utlänning begått brott i , och för vissa brottskategorier bör dessutom utvisning vara en standardpåföljd. Som regel bör utvisning ske på livstid. När frågan om utvisning behandlas ska brottet vara avgörande, inte utlänningens levnadsomständigheter eller hur länge personen vistats i . Kriminella handlingar ska resultera i proportionerliga straff och därefter stöd och hjälp för att bistå individerna med att bli hederliga medborgare. Ungdomar ska inte få sänkt straff. Det är av största vikt för rättsstatens legitimitet att brottsoffer känner ett starkt stöd från samhället, får ett professionellt bemötande och en känsla av upprättelse. I strävan att rehabilitera gärningsmän får brottsofferperspektivet inte negligeras. Tvärtom ska tryggheten för de som drabbats av kriminalitet stå i fokus. Till exempel bör samhället säkra en ordning där brottsoffer inte själva behöver kontakta gärningsmän för att erhålla skadestånd. Lika självklart bör exempelvis brottsoffer få kännedom om när och hur deras förövare släpps fria. Om respekten för lagen ska upprätthållas och individuell rättskipning ska undvikas är det nödvändigt att lagöverträdelser bestraffas skyndsamt och konsekvent och att lagarna är i samklang med den folkliga rättsuppfattningen. Att medborgare ska vara lika inför lagen är en av rättsstatens viktigaste principer. Alla människor i ska känna en trygghet i att polisen finns tillgänglig för skydd och hjälp, att alla brott utreds och att brottslingar döms till rättvisa straff. Vi är obevekliga i vår strävan efter rättvisa och i vår syn på rättssäkerhet. Rättsväsendet ska vara plikttroget och opartiskt. Rättssäkerheten ska värnas och svensk lag ska gälla lika för alla. Den som begår brott ska hållas ansvarig för sina gärningar och ställas till svars inför domstol. Rättsväsendet ska vara plikttroget och opartiskt. 6.1 En tillgänglig vård i världsklass För är det självklart att den svenska hälso- och sjukvården ska erbjuda de senaste kunskaperna, beprövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra och förebygga sjukdom och ohälsa. Det är också viktigt att sjukvården kontinuerligt utvecklas och förnyas, att såväl fysiska som psykiska sjukdomar behandlas samt att patienter får en kvalificerad vård under hela livet – från den dag de föds till den dag de eventuellt behöver vård i livets slutskede. Sjukvården är ett högt prioriterat område och en grundbult i samhällskontraktet. Svenska medborgare är och har historiskt varit villiga att betala en tämligen hög skatt, förutsatt att de garanteras en tillgänglig sjukvård av hög kvalitet. Patienter ska få rätt vård, i rätt tid, på rätt plats och efter sina särskilda behov. Vår skattefinansierade sjukvård har bara legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Vårdplatser per 1 000 invånare, skillnad (eller närmaste år) 6.2 En hälso- och sjukvård som präglas av tillgänglighet Svensk sjukvård har varit en förebild. Utvecklingen första decennier har dock visat att detta snabbt kan ändras. har numera längsta vårdköer som alltför många patienter tvingas vänta än vårdgarantins . När ökade köer inom akutsjukvården drabbar de sköraste till följd av bristen på intensivvårdsplatser är det tydligt att vårdkvaliteten inte kan särskiljas från tillgängligheten. God tillgänglighet är en fråga om patientsäkerhet där vården äventyras av långa väntetider. En svensk sjukvård som presenterar goda medicinska resultat, när patienten väl fått tillgång till den, är värd att vara stolt över. För att nå målet om en sjukvård i världsklass krävs även att tillgängligheten säkras, över hela landet och inom hela verksamheten. En stor variation i tillgänglighet, både mellan olika landsting och mellan olika vårdområden, skapar orättvisor och bristande förtroende. Korta väntetider, å andra sidan, bidrar till ett starkt förtroende för vården och ökar hälso- och sjukvårdens samlade legitimitet hos befolkningen. Kraftigt kortade vårdköer. Svenska folkets förtroende för vården är högt prioriterat; är det självklart att individer ska ställa höga krav avseende rätt till vård. anser att patienter ska ha rätt att fritt välja vårdgivare inom både öppen- och slutenvård. De ska också ha rätt att undersökas inom vårdgarantins tidsfrist. Om hemlandstinget inte klarar detta ska alternativ ordnas, i första hand genom hänvisning till en annan offentlig eller privat vårdgivare. Därutöver, om behandling inte kan erbjudas i ska vårdgivaren erbjuda patienten vård utomlands, utan extra kostnad. För att upprätthålla detta ska samverkansavtal upprättas mellan olika vårdgivare, offentliga och privata, svenska och utländska. Hemlandstinget ansvarar för kontakterna med den hänvisade vårdgivaren, journaler, transporter, uppehälle och eventuell tolkningshjälp. Givetvis ska vård utomlands endast användas i undantagsfall. Vår målsättning är en månadsvårdgaranti, där maximal väntetid till specialistvården ska vara . Vid särskilt allvarliga sjukdomar som exempelvis hjärt-kärlsjukdomar och cancer, samt vid psykisk ohälsa för barn och tonåringar, ska maximal väntetid vara . Omlokalisering till annat landsting eller utomlands om vårdgarantins tidsfrist inte kan följas. Månadsvårdgaranti där specialistvård garanteras och vid särskilt allvarliga diagnoser, samt vid psykisk ohälsa för barn och tonåringar, ska maximal väntetid uppgå . Stark rättslig ställning för patienter Den patientlag som trädde i kraft hade som övergripande syfte att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja integritet, självbestämmande och delaktighet. Flera utvärderingar tydde däremot på att effekten uteblev. Patienters ställning förbättrades inte, tvärtom försämrades situationen gällande tillgänglighet, information och delaktighet. En lärdom är att avsaknad av tydligt ansvar, tillsyn, kontroll samt uppföljning minskar lagars genomslag. vill se en lagstiftning som fastslår tydliga skyldigheter och fördelar ansvar att fullgöra dem. Den ska även innehålla ett rättighetsbegrepp som stadgar vad patienten har rätt att förvänta sig med särskild betoning på patientinflytande och delaktighet. Förbättra patienters ställning genom patientinflytande och delaktighet. En viktig faktor inom sjukvården är kontinuitet för patienten. En ordning där patienten träffar olika läkare och där det ofta saknas en huvudansvarig läkare att vända sig till är inte acceptabel. I sådana situationer krävs en tydlig lagstiftning där regler om rätt till fasta vårdkontakter klargörs. förespråkar en ordning där varje patient har rätt till en patientansvarig läkare. Detta stärker kontinuiteten och effektiviserar resursanvändningen. Det leder i sin tur till en mer human och patientvänlig sjukvård, där läkaren lär känna patientens behov och sjukdomshistoria, vilket både förbättrar vården och främjar patientens förtroende för såväl läkaren som vårdsystemet. Rätt till en patientansvarig läkare. Psykisk ohälsa är ett växande folkhälsoproblem som drabbar många människor. Här ryms allvarliga tillstånd som psykoser, depressioner, stress och sömnsvårigheter. vill utveckla förebyggande insatser och effektiva behandlingsmetoder för att säkra en god livskvalitet för patienter och anhöriga i alla landsting. Inte minst är detta viktigt inom barn- och ungdomspsykiatrin, för att tidigt fånga upp och motverka att sjukdomar får fäste. Utveckla förebyggande insatser och erbjuda behandlingsmetoder mot psykisk ohälsa inom samtliga landsting. Allt fler barn och unga mår dåligt som resultat av att vården saknar tillräcklig kapacitet. Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin är långa. klarade inget landsting målet om att alla ska få hjälp . Dessutom kom rapporter om att unga fått vänta på neuropsykiatriska utredningar. kommer aldrig att acceptera att krisen inom BUP går ut över barn och unga. Vi vill därför införa nationella flödesprogram och vårdpaket för barn och ungdomar som drabbats av psykisk ohälsa som t.ex. adhd, självskadebeteende, ångest och depression. Dessa nationella program ska beskriva hur och vilka insatser som denna målgrupp ska få tillgång till och inom vilken tid, samt koordineringen mellan olika sektorer som BUP, , förskola/grundskola och elevhälsan så att insatserna fungerar som en helhet. De nationella programmen ska också fokusera på tidigt förebyggande insatser som förhindrar att barns och ungas sjukdomstillstånd förvärras. Anledningen att införa nationella flödesprogram och vårdpaket för barn och ungdomar som drabbats av psykisk ohälsa är att denna målgrupp ska erbjudas en snabbare och mer sammanhållen hjälp som innebär bästa möjliga utredning och behandling. Modellerna är inspirerade av de danska ”forløbsprogrammer” och ”pakkeforløb” som säkrar en snabb och sammanhängande vård av barn och unga som drabbats av psykisk ohälsa. har tidigare haft liknande problem som med långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin men sedan man infört nationella flödesprogram och vårdprogram har man kortat väntetiderna till barn- och ungdomspsykiatrin från 71 . Införa nationella flödesprogram och vårdpaket riktade mot barn med psykisk ohälsa. Källa: SKL, Väntetider i vården. 6.8 Förebyggande och hälsofrämjande åtgärder Trots att svenskars hälsa, ur ett internationellt perspektiv, tenderar att vara mycket god innebär det inte att vi är förskonade från värre åkommor. Hjärt-kärlsjukdomar, psykisk ohälsa, stroke, cancer och diabetes är exempel på stora utmaningar för hälso- och sjukvården. Dessutom är de flesta av dessa sjukdomar påverkbara med tydliga samband till levnadsvanor vad gäller fysisk inaktivitet, ohälsosam kost, rökning, riskabel alkoholkonsumtion och farlig stress. Sambandet mellan livsstil och hälsotillstånd visar vikten av ett gott förebyggande arbete. En tydlig målsättning bör därför vara att minimera behovet av sjukvård. Var och en bär ett enskilt ansvar för sin livsstil men samhället bär också ett ansvar för att såväl informera om hälsosamma val som ge stöd. Ett fullgott stöd kan vara avgörande för personer med dåliga förutsättningar att på egen hand påverka sin livssituation. Förbättrat stöd och information i förebyggande syfte. Antal läkarbesök (konsultationer) per person, 2000 och 2015 Det är angeläget att göra arbetet attraktivt för sjukvårdspersonalen, som är en av välfärdens viktigaste yrkesgrupper, och skapa en god arbetssituation. En situation där antalet förstahandsansökningar till vård- och omsorgsprogram på kraftigt minskat är högst oroväckande och måste tas på största allvar. God kompetensförsörjning handlar i lika hög grad om att locka nya personer till utbildningar som att befintlig personal ska välja att stanna kvar och att förmå personal som lämnat sitt yrke att återvända. Goda resurser ger landstingen förutsättningar att vara attraktiva som arbetsgivare, både vad gäller löner och arbetsvillkor. Brist på specialistkompetens skapar flaskhalsar och bidrar till långa väntetider. Ett tydligt exempel är hur antalet specialistsjuksköterskor länge har minskat, som vårdbehoven har ökat. Trots att flera landsting erbjudit lön under heltidsstudier har lönenivån inte varit tillräckligt hög för att förmå tillräckligt många att anta erbjudandet. förordar ett statligt finansierat kompetenslyft, med full lön för sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig. anser dessutom att alla yrkeskategorier från undersköterska upp till specialistläkare ska följa en nationell utbildningsplan vars examen ger en yrkeslegitimation. Detta bidrar till att ge respektive yrke en hög status och minskar därigenom personalomsättningen, som patientsäkerheten och vårdkvaliteten förbättras. För den enskilda arbetstagaren innebär legitimationen dessutom en starkare förhandlingsposition gentemot arbetsgivaren. som vi satsar på vårdpersonalens arbetsvillkor, utbildning och karriärmöjligheter ställer vi också upp tydliga krav på kvalifikationer och uppförande. All vårdpersonal måste kunna uttrycka sig på klar och tydlig svenska, vilket inte minst är viktigt i mötet med patienter som själva har svaga kunskaper i svenska. Vi kommer heller aldrig att acceptera avsteg från regler om hygien och klädsel av religiösa skäl, något som inte hör hemma i en sekulär stat. Öka attraktiviteten för vård- och omsorgsprogrammen. Locka tillbaka personal genom förbättrade arbetsvillkor. Uppvärdera yrket inom vård och omsorg genom införandet av yrkeslegitimation och språkliga krav. Rätt kompetens på rätt plats Vårdpersonal utsätts ofta för en pressad arbetssituation. Därför är det av yttersta vikt att undersköterskor och sjuksköterskor slipper lägga tid på uppgifter som annan personal med kortare utbildning skulle klara där en professionell offentlig vård ska använda kompetens på ett optimalt sätt. vill att särskild vårdservicepersonal ska avlasta undersköterskor, som i sin tur avlastar sjuksköterskor som sedan avlastar läkare. Därmed frigörs tid för patientarbete. Det administrativa arbetet är omfattande och har dessutom i ett längre perspektiv tilltagit. Genom att låta vårdnära administratörer sköta journaldokumentation och annat administrativt arbete kan läkare och sjuksköterskor få mer tid för patienter och en bättre arbetsmiljö. Renodlade serviceuppgifter ger förutsättningar för fler händer i vården och arbetstillfällen för personer som saknar utbildning, vilket i sin tur kan skapa ett intresse för och inspirera till utbildning inom vårdyrken. Effektivisera och förtydliga arbetsuppgifterna för att optimera personalens kompetens. Starkt inflytande över schemat Varje vårdanställd har sina unika förutsättningar och ett eget livspussel att få ihop. Att i alltför hög grad tvingas anpassa sina arbetstider efter arbetsgivarens behov sliter på både kropp och sinne. Detsamma gäller den som inte får arbeta i tillräckligt hög utsträckning eller saknar rätt att gå ned i arbetstid. Det kan förefalla praktiskt för arbetsgivaren att fritt få schemalägga sin personal, men i slutändan blir hela organisationen lidande om anställda säger upp sig och unga människor undviker att över huvud taget arbeta inom vården. vill att anställda inom offentlig sektor ska ha stort inflytande över arbetstider, med rätt till såväl heltid som deltid. I vårt slipper vårdpersonal ofrivilligt delade turer och oönskat skiftarbete, något som ofta är både fysiskt och mentalt påfrestande. Därutöver ska vårdpersonal inte omfattas av karensdagar vid sjukskrivning. För att motverka smittspridning är det viktigt att de som är sjuka har råd att stanna hemma. Stärk personalens inflytande över schemat med rätt till heltid. Slopa karensdagen för vårdpersonal. Sjukhus och andra vårdinstitutioner är inte bara platser där sjuka får vård utan också arbetsplatser för några av samhällets största hjältar. Såväl patienters som anställdas trygghet måste garanteras. Om personal, patienter eller anhöriga drabbas av våld och aggressioner ska det bemötas med full kraft. är det viktigt att vård möjliggörs, även för kriminella och aggressiva patienter. vill därför att det jämte de ordinarie vårdplatserna finns särskilda, säkerhetsklassade vårdplatser, dit riskpatienter och aggressiva besökare snabbt kan avskiljas. Det kräver anpassning av lokaler och utrustning, specialutbildad personal och nationella riktlinjer för hur sådana patienter ska tas om hand, från ankomst till utskrivning. Inför säkerhetsklassade vårdplatser som avskiljer kriminella och högriskpatienter. Nationellt it-stöd och patientinformation För att utnyttja vårdens resurser effektivt förordar ett nationellt it-stöd som ger en helhetsbild av väntetider och tillgänglighet över hela landet. It-stödet ska bistå nationella vårdplatskoordinatorer med att klara vårdgarantin. Det ska vara möjligt för patienter och anhöriga att se var i landet en viss behandling har kortast väntetid och det ska vara enkelt att jämföra vårdgivare och landsting. På så sätt drivs utvecklingen framåt och kvalitetssäkring kan ske som patienternas valmöjligheter stärks. Nationellt it-stöd för en effektivisering av väntetiderna. Statlig styrning och nationell samordning delades in i landsting som en del i en genomgripande decentraliserings- och demokratiseringsreform. Det är också på denna regionala nivå som ansvar för hälso- och sjukvården har fördelats. Dessvärre riskeras vårdens jämlikhet då tillgänglighet och behandlingsresultat alltför lätt skiftar alltför mycket mellan olika landsting och regioner. För att säkerställa en jämlik, tillgänglig sjukvård av hög kvalitet anser att staten bör ha ett tydligt ansvar för styrning och finansiering. Landstingens och regionernas historiska roll som beställare och finansiär avseende vård bör i hög grad ligga på statlig nivå. bör varje ansvarsmodell vara väl förankrad och hitta rätt balans mellan nödvändig nationell samordning och lokal anpassning. Inget system ska vara låst, men varje förändring kräver försiktighet och noggranna utredningar med respekt för den komplexitet som gäller när en hel vårdkedja ska hålla samman. Främja en ökad nationell styrning och finansiering av vården i kombination med lokal anpassning. Grunden för hälso- och sjukvårdspolitik är att vården ska vara god och ges på lika villkor. En jämlik vård är självklar ur ett patient- och medborgarperspektiv där individen ska kunna lita på att få tillgång till bästa möjliga vård oavsett när eller var den behövs. Detta är särskilt viktigt då patienten vanligen befinner sig i ett kunskapsunderläge i kombination med ytterligare utsatthet på grund av sjukdom. Faktorer som kön, etnicitet, sexuell läggning och socioekonomiska förhållanden ska inte påverka behandlingens kvalitet. På samma sätt ska inte heller bostadsorten påverka vilken vård som erbjuds. Det är viktigt att betona att jämlik vård inte innebär att alla nödvändigtvis ska behandlas exakt lika.