mot · H5024163 · 2018-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:99 Vårändringsbudget godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1.1 i motionen. beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1.2 i motionen. Tabell 1.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt nya och ändrade anslag 2018 Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/ anslag Ny ram/ Ny anslagsnivå Avvikelse (SD) Skatt, tull och exekution Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Försvar och samhällets krisberedskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap –4 908 000 Offentligt biträde i utlänningsärenden Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Inspektionen för vård och omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Allmän miljö- och naturvård Insatser för internationella klimatinvesteringar för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Utveckling av statens transportinfrastruktur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Summa anslagsförändring på ändringsbudget –6 340 000 Tabell 1.2 Specifikation av ändrade beställningsbemyndiganden Avvikelse (SD) Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Sanering och återställning av förorenade områden Insatser för internationella klimatinvesteringar Utveckling av statens transportinfrastruktur Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Summa förändring av beställningsbemyndigande på ändringsbudget Regeringen aviserar en ökning av anslaget 4:1 m.m. Summan på motiveras med ökade växelkurser som gör att utrikesrepresentationen blivit dyrare. SD har konsekvent motsatt sig ökade utgifter för med devisen ”allt fler gör allt mindre”, detta har t.ex. märkts i att antalet regeringsbeslut sjunkit som antalet anställningsärenden ökat. Vi motsätter oss därför detta ökade anslag. Utgiftsområde 2 – Samhällsekonomi och finansförvaltning har som uppgift att tillhandahålla stöd, information och vägledning om offentlig upphandling. Stödet handlar om hjälp i upphandlingsprocessen men också utvärdering samt uppföljning och omfattar såväl kommuner och landsting som möjliga leverantörer, exempelvis små och medelstora företag. För att effektivisera och maximera varje satsad skattekrona behöver vi förenkla upphandlingsprocessen som innebär mycket krångel och arbete, särskilt för småföretagen. För skattebetalarna innebär en ineffektiv upphandlingsprocess å andra sidan fördyrningar och en sämre konkurrens på marknaden som ett resultat av ett minskat utbud. För att upprätthålla en hög kvalitet på offentliga tjänster bör man se till att en utbildningsinsats av landets upphandlingsansvariga påbörjas . ser det därför som samhällsekonomiskt motiverat att behålla uppfört anslag för . Utgiftsområde 7 – Internationellt bistånd anser att i då det fortfarande råder flera allvarliga flyktingkriser och humanitära kriser är det inte läge att minska biståndsverksamheten utan regeringen bör prioritera internationell flyktinghjälp. Vi anser därför att dessa föreslagna ska ligga kvar i anslag 1:1 och öronmärkas för internationell flyktinghjälp genom UNHCR. Utgiftsområde 8 – Migration utgångspunkt är att nuvarande, såväl som föregående, regering har hanterat migrationspolitiken på ett närmast medvetet destruktivt sätt. Man har försatt landet i den djupaste krisen i modern tid. Som en konsekvens av detta behöver man återigen öka anslaget på migrationsområdet för att klara av hanteringen bara . inställning är att detta scenario aldrig hade inträffat med en långsiktig och ansvarstagande politik. Som skäl till de aviserade utgiftsökningarna på anslag 1:2 uppger man högre ersättningsansökningar än beräknat, enligt det gamla ersättningssystemet. Regeringen skjuter till för detta ändamål utöver det redan uppförda anslaget på , ett anslag som i skrivande stund antogs för sedan. Det föranleder en diskussion om kostnaderna i sig men också kring regeringens regelbundna felbudgetering av de migrationspolitiska utgifterna. Dessa underskattningar har satts i system av regeringen vid i princip varje ändringsbudget . I stället för att övertrassera beslutade ramar på nytt, vore ett alternativt sätt att hantera de skenande kostnaderna att komma med konkreta åtgärder som och varaktigt sänker utgifterna. Eftersom sådana åtgärder uteblivit kan SD inte godta regeringens tillskott utan vi förespråkar att man omprioriterar inom befintligt anslag för att frigöra eventuellt nödvändiga medel så att kommunerna kompenseras. Slutligen kan vi konstatera att denna situation aldrig hade uppstått med en ansvarsfull invandringspolitik samt att SD i regeringsställning kommer att avveckla motsvarande utgifter för såväl stat som kommun. är principiellt emot att flytta pengar från utgiftsområde 7 till utgiftsområde 8 då vi anser att bistånd i första hand ska gå till fattigdomsbekämpning, humanitärt arbete och internationell flyktinghjälp. Om det är så att dessa pengar som går till IOM syftar till att stödja IOM i dess arbete med att stödja flyktingar anser vi inte att det finns skäl att motsätta sig anslaget, men däremot förväntar vi oss att regeringen återkommer till med mer uppföljning kring IOM och regeringens målsättning med det ökade stödet. Anslagshöjningen för offentliga biträden ska täcka utgifterna som ökat med anledning av att fler asylärenden än tidigare beräknat behöver offentliga biträden och tolkar. Med politik hade utgifterna på motsvarande post hållits nere. Regeringen presenterar dock ingen plan för minskade kostnader, tvärtom godtar man genom budgeten en ökning. Konkreta förslag för att minska kostnaderna är emellertid inte svåra att hitta. Exempelvis kan man begränsa tillgången till biträden, något som redan föreslagits. har påtalat behovet av att t.ex. minska rätten att överklaga migrationsärenden om och begränsa rätten till tolkar om personen vistats i landet . I höständringsbudgeten infördes ett nytt anslag som riktade sig till ensamkommande asylsökande som fyller under asylprocessen, ett anslag som då uppgick till och som utökas med ytterligare . Det faktum att en omyndig, minderårig person blir myndig och vuxen i juridisk mening är ett skäl i sig att prioritera andra politikområden med problem av betydligt mer akut karaktär, såsom sjukvård och rättsväsende. Vidare satsas det redan astronomiska summor på migrationspolitiken och man kan därför på goda grunder ifrågasätta varför de ekonomiska medlen ändå inte räcker till. Man vet också att åldersbedömningar blir allt viktigare i sådana här sammanhang då såväl nationella som internationella erfarenheter unisont pekar på att det ofta råder en diskrepans mellan uppgiven ålder och faktisk ålder, primärt från de grupper som toppar statistiken vad gäller asylansökningar. Utgiftsområde 13 – Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Vi säger nej till satsningar på särlösningar och ineffektiva åtgärder som är och länge har varit svensk integrationspolitik. Vår ambition är breda lösningar som gynnar alla, inte enskilda särintressen. Genom att begränsa bidrag, ersättningar och garantinivåer till främst svenska medborgare stärker vi medborgarskapet, hushållar med landets begränsade resurser och skickar en tydlig signal till dem som söker sig till vårt land. För icke-medborgare som vill göra rätt för sig finns det en tydligt utstakad väg med ett attraktivt slutmål. I de fall resurserna tagit slut menar att regeringen genom förändrade regleringsbrev bör omfördela medel inom anslaget i stället för att skjuta till resurser. Alternativet är att minska utgiftsnivåerna eller att inte genomföra åtgärderna över huvud taget. Vi godtar vidare anslagshöjningen 3:1 där medlen ska gå till bl.a. kvinno- och tjejjourer och andra jämställdhetsåtgärder. Det är en viktig prioritering, och SD vill betona att det i utvecklingsarbetet för kvinnojourerna bör läggas ett särskilt fokus på specialistkompetens för hedersproblematik. Det har talats för lite om jämställdhet ur detta perspektiv trots år av dokumenterad förekomst och flera medialt uppmärksammade fall. Ett jämställdhetsproblem där män kontrollerar kvinnors och flickors liv och där konsekvenserna för den drabbade ofta är ödesdigra. Av den anledningen förespråkar vi att tillskottet också nyttjas för insatser inom detta område. Utgiftsområde 14 – Arbetsmarknad och arbetsliv Vi vänder oss kraftigt mot ökade förvaltningsanslag i syftet att fler arbetssökande ska gå till studier. Även om detta arbete ska ske i samarbete med andra parter så är vår bedömning att detta arbete kan utföras inom befintliga ekonomiska ramar. Vi säger därför nej till anslag 1:1. Vidare vore det hutlöst att öka på den redan väl tilltagna budgeten under anslag 1:3, särskilt med tanke på att resurserna ska gå till att skapa låtsasjobb i form av extratjänster. Vi ser dock positivt på att regeringen vill öka möjligheterna att få unga i sommarjobb, varpå vi accepterar ett tillskott på avsatt till detta ändamål. Slutligen, vad gäller beställningsbemyndigandet Lån till körkort, som enbart ska användas till ”vissa personer” enligt regeringen – vi vänder oss emot alla särlösningar på arbetsmarknaden, inklusive denna. Vi vill således inte se att några medel går till detta . Utgiftsområde 16 – Utbildning och universitetsforskning Sameskolstyrelsen har under en rad av år kraftigt övertrasserat sin budget samt ökat kostnaderna på ett uppseendeväckande vis som man inte har kunnat förklara sina kostnadsökningar på ett relevant sätt. Ekonomisk oaktsamhet ska inte premieras, därför yrkar vi avslag på denna åtgärd. Vi vänder oss vidare emot att skära i fortbildning för lärare och förskolepersonal i syfte att finansiera sfi-undervisning. Därför reducerar vi anslaget 1:13 med motsvarande belopp och accepterar anslagsökningen i övrigt. Utgiftsområde 17 – Kultur, medier, trossamfund och fritid har en stark och ambitiös budget för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. vill värna, vårda och visa svensk kultur. För oss är det såväl de sköna konsterna som de sociala koderna. Vårt land behöver samlas kring gemensamma normer och värderingar för att hålla ihop. Särskilt viktigt är det i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärdsmodell, eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. Vår vision är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra. I regeringens förslag till vårändringsbudget anser vi det motiverat att MUCF och Lotteriinspektionen i det här läget anslås förhöjda medel. I övrigt säger vi nej till flertalet av regeringens aviserade förändringar. Avseende anslag 1:2 anser vi höjningen omotiverad och har där budgeterat för en lägre ram till förmån för andra prioriterade insatser. Gällande anslag 3:1 är satsningar för läsfrämjande åtgärder lovvärda och allt viktigare, däremot anser vi att det totala anslaget ligger på en redan hög nivå och förespråkar att man prioriterar inom ram. Därför säger vi nej till aviserad höjning. Vidare förespråkar en helt annan filmpolitik än regeringens och står bakom de tillkännagivanden som riktats till regeringen från . Därmed säger vi nej till höjningen av anslag 10:1. När det gäller anslag 12:3 anser vi att regeringens kraftiga höjning är alltför svagt motiverad i kombination med att frågan i hög utsträckning tangerar en angelägenhet och avstyrker därför anslagshöjningen. Idrott och friluftsliv är områden där vill se ambitiösa insatser och god samverkan mellan det offentliga och civila samhället. Barn- och ungdomsidrott liksom elitidrott ska främjas och stärkas. anser vi att det är insatser som ryms inom befintlig ram och avstyrker således den aviserade höjningen. Rörande bidrag till folkbildningen, anslag 14:1, avstyrker vi även detta anslag då vi inte ställer oss bakom särlösningar för utvalda invandrade grupper, varken på arbetsmarknaden eller inom folkbildningsväsendet. Det gäller även anslag 14:3 varför vi avstyrker även det. Utgiftsområde 20 – Allmän miljö- och naturvård Nuvarande anslag 1:16 får nyttjas för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Regeringen införde i sin höstbudget ett tillfälligt eko-bonussystem för att flytta godstransporter från väg till sjöfart på som bokfördes under posten 1:1 . Omfördelningen från 1:1 med –härrör just till detta stöd. Ett eko-bonusstöd som vi tidigare motsatt oss och följaktligen därför fortsatt säger nej till. Den tidigare elcykelpremien har döpts om till elfordonspremien och ska enligt regeringen numera innefatta eldrivna utombordsmotorer. Att fortsatt med stora budgetmedel gå in och stödja elcyklar m.m., anser vi vara en felaktig ekonomisk prioritering. tror på principen om utbud och efterfrågan och vi anser inte att det finns några skäl för staten att agera på en redan fungerande elcykelmarknad. Det ligger inte i skattebetalarnas intresse att subventionera sådana här typer av utgifter och vi säger därför nej till regeringens anslagshöjning 1:19. Avslutningsvis ser anslagsminskningen 2:1 som en mindre men helt onödig besparing som vi motsätter oss. Utgiftsområde 21 – Energi Ett väsentligt problem gällande solceller i är den oregelbundna produktionen i och med att solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Detta medför att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader, när behovet är som störst. Hårdraget kan man säga att flödena av elkraft över nationsgränsen styrs av temperaturen och där vi exporterar överkapacitet . Detta innebär i praktiken att alla subventioner till solkraft är en ren samhällskostnad då vi exporterar ett högre överskott på en marknad som inte betalar för subventionerna. Solceller producerar som bäst och några månader framåt och i princip ingenting årets mörkaste och kallaste månader. Vad detta innebär är att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. infaller just när det är som mörkast och kallast. Detta medför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Regeringen bör med anledning av det ovan anförda ompröva sin politik för en utökad kapacitet som är subventionsdriven av solcellsproducerad el och avveckla investeringsstödet.