mot · H6022988 · 2018-11-30 00:00:00 — Liberalerna står därför bakom de övergripande och strategiska målen för livsmedelsstrategin som förhandlades fram under föregående mandatperiod men vi är kritiska till de statliga produktionsmålen som innebär att av jordbruksmarken och av den offentliga konsumtionen ska vara ekologisk till 2030. Som liberaler menar vi att det är planekonomi i stället för marknadsekonomi. Liberalernas utgångspunkt med livsmedelsstrategin var att utifrån ett marknads- och konsumentperspektiv presentera förslag på konkreta åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. Vi är därför också emot olika stöd och subventioner till ekologisk odling. På detta utgiftsområde och avslås därmed på anslag 1:17. Ett hållbart jordbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Även jordbruket måste minska sin negativa påverkan på miljö och klimat och stå för sina klimatkostnader. Som en del av vår gröna skatteväxling vill vi införa en ny läckageskatt för jordbruket för att minska användningen av konstgödsel som bidrar till övergödningen i våra vatten som skatten på jobb och företagande sänks. Detta förklaras närmare i denna motions skatteavsnitt. Vidare måste jordbruket ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Vi vill behålla landsbygdsprogrammet. Det kan bland annat användas till att bevara öppna ängsmarker och biologisk mångfald. Vi vill stärka programmets miljöinriktning och bredda det till att omfatta restaurering av våtmarker och andra biotoper som har stort miljömässigt värde. Svenskt jordbruks utsläpp kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen av fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. måste vi se också se betande djurs betydelse för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden. Det behövs tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Avkastningen kan öka på ett miljövänligt sätt genom att växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen anpassas efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bli bättre men köttkonsumtionen behöver också minska. Det finns klimatcertifierad köttproduktion vilket innebär att gårdar har minskat den totala klimatpåverkan i köttproduktionen. Det kan handla om att djuren utfodras med gräs i stället för soja, smarta och mer hållbara energilösningar införs och djuren betar på naturbetesmarker vilket ger biologisk mångfald och öppna landskap. För att underlätta för konsumenten att välja bra mat och bra kött behövs marknadsdriven märkning och certifiering av varor. Vi är också öppna för att införa en obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor såsom visst kött. Metan från idisslande ökar den globala uppvärmningen och ett sätt för att minska metangasutsläppen är att omvandla metangas från bland annat gödsel till el och värme. Under utgiftsområde 20 anslår Liberalerna en klimatmiljard för nationella klimatinvesteringar som bland annat kan användas till biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Subventioner eller skattelättnader till fossila bränslen måste successivt tas bort. Liberalerna har som enda parti under föregående mandatperiod drivit på för att ta bort skattelättnader till diesel i jordbruket. De rödgröna har i stället höjt skattelättnaderna. Flera partier vill också sänka dieselskatten för att kompensera lantbruket för sommarens torka, vilket vi anser vara helt bakvänt. bönder behöver ett krisstöd på grund av torkan men ett långsiktigt arbete mot de klimatförändringar som leder till extremväder måste bygga på minskad användning av fossila bränslen. Genom vår gröna skatteväxling sänker vi i stället skatten på jobb och företagande. De offentligfinansiella effekterna av att ta bort skattelättnader på fossila bränslen redovisas närmare i denna motions skatteavsnitt och påverkar även utgiftsområde 2, 10, 12 och 14. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn, och detta är en konkurrensfördel som måste värnas. Dessvärre följs inte alltid de regler man enats om på EU-nivå. Matfusket inom EU måste bekämpas och vi vill att EU:s veterinärmyndighet ska vara ”matens och märkningens FBI”. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. När vi handlar ska vi enkelt kunna göra bra val och då behövs tydlig och bra märkning. Skogen är livsviktig för människor, djur och växter. Skogen renar luft och motverkar klimatförändringar. Skogen är avgörande för den biologiska mångfalden. Och skogen spelar en viktig roll för vår ekonomi. För oss är det självklart att värna skogen. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel ska statligt ägd skog även fortsättningsvis kunna användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Under utgiftsområde 20 i denna motion görs särskilda insatser för att skydda värdefulla naturskogar. EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Alla direktstöd och marknadsstörande regler ska fasas ut . I stället behövs mer satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . Liberalerna avslår satsningar på gröna jobb, då vi har andra och effektivare åtgärder för att det ska bli billigare och enklare att anställa. På detta utgiftsområde och avslås därmed på anslag 1:1 och på anslag 1:2. För att finansiera en rad andra angelägna satsningar i denna budgetmotion gör vi en rad andra prioriteringar. På detta utgiftsområde och minskas därmed anslag 1:2 med för att successivt återgå till nivån som ligger i linje med utfallet . Ovan gäller även anslag 1:15 som minskas med . Vidare minskas anslag 1:17 med 100 miljoner avseende landsbygdspolitik respektive för statsbidrag till kommuner i glesbygd. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14 och 1:23. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (L) 2017/18:1, 2018:1398 2018/19:1, Prop. 2017/18:1, egna beräkningar Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2018/19:1, egna beräkningar Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 2017/18:1, egna beräkningar Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Avvisning av grönt jobbprogram. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande till utfall . 2018/19:1, egna beräkningar Avvisning av grönt jobbprogram. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande till utfall . 2018/19:1, egna beräkningar Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Snabbare utbyggnad av bredband. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avvisning av landsbygdspolitik. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avvisning av statsbidrag kommuner i glesbygd. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avvisning av ekologisk produktion och konsumtion. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 24: Näringsliv Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar vår gemensamma välfärd. I ska entreprenörer och företagare uppmuntras genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och väl fungerande finansiella marknader. Globaliseringen och handel med vår omvärld främjar tillväxt och öppenhet och är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför ska fortsätta riva handelshinder som vi värnar konsumentskydd och miljö. Vi ska fortsätta och vara pådrivande för ambitiösa handels- och investeringsavtal med länder i hela världen. Varje ratificerat frihandelsavtal som sluts gynnar de svenska företagen och är viktiga för svenska handelsförbindelser. Globalisering och digitalisering påverkar oss alla inklusive företagen. Utvecklingen utgör en utmaning, men framförallt finns det stor potential att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder. Det är en god grund att stå på när en ny modern näringslivspolitik ska utvecklas för att möta globaliseringens och digitaliseringens utmaningar. Liberalerna vill prioritera extra resurser till ökat företagande. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden. Dessa insatser vill Liberalerna utveckla ytterligare genom ökade anslag. Vi måste få fler små företag att växa, utvecklas och anställa fler. Liberalerna vill öka resurserna till för att bland annat förstärka stöd till organisationer som verkar nyföretagande och företagsrådgivning. På detta utgiftsområde anslag 1:20 tillförs därmed . När Liberalerna var i regeringsställning drev vi på för att förbättra företagsklimatet. Sänkt bolagsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdragen gjorde svarta jobb vita och bidrog till att fler företag växte fram. Den politik som bedrivits under den föregående mandatperioden har dessvärre stoppat den positiva utvecklingen. Det syns när det gäller RUT-branschen, där tillväxten helt stannat av på grund av försämringar avseende RUT-avdraget. Det drabbar i många fall kvinnor, ofta utrikes födda kvinnor, eftersom de i större utsträckning än män driver och verkar inom RUT-branschen. Digitaliseringen har medfört att affärer och avtal kan ingås med blixtens hastighet med hela den fria världen som marknad. Betydelsen av företagets fysiska placering minskar, så länge internetnärvaron kan garanteras. Med en it-strategi som inkluderar hela landet gynnas entreprenörskap i som helhet. Under utgiftsområde 23 lägger vi fram en särskild satsning för att påskynda bredbandsutbyggnaden i hela landet. På arbetsmarknaden kommer en fortsatt digitalisering att leda till stora strukturomvandlingar. Jobb inom industrin och tjänstesektorn kommer att försvinna och nya kommer att tillkomma. Denna utveckling är inte unik för vår tid och har sin motsvarighet i tidigare industriella effektiviseringsskeenden. ska vara ett attraktivt land som människor med viktig kompetens vill flytta till. Arbetskraftsinvandring handlar om tillväxt och konkurrenskraft. Bristen på kompetens förhindrar många företag från att växa och bidra mer till svensk konkurrenskraft och tillväxt. har det blivit allt för tydligt att regelverket måste förbättras då de så kallade kompetensutvisningarna fortsätter. Att ansöka om arbetstillstånd ska gå snabbt och enkelt och handläggningstiderna måste kortas. Företagens möjligheter att rekrytera och behålla viktig kompetens försvåras nu på grund av långa handläggningstider och krångliga regelverk. Det är centralt att ges tillräckliga resurser och ett tydligt uppdrag att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd. Liberalerna vill avsätta medel för att snabba på handläggningen av arbetskraftstillstånd vilket närmare redovisas under utgiftsområde 8. För att företag ska kunna starta och växa finns behov av riskkapital. Företagsfinansiering ska ske med privat kapital, men statligt riskkapital kan behövas som komplement. Liberalerna ifrågasätter dock dagens system med statligt riskkapital då det alltför ofta tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Vi stöder den så kallade fond-i-fond-lösningen, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Liberalerna vill ha skatteregler som underlättar för nystartade och snabbväxande företag – och . står inför en mycket hård internationell konkurrens där vi inte har råd att sätta hinder i vägen för människor som bär på nya idéer. Dagens skatteregler kring personaloptioner, även efter de förändringar som gjorts, är inte tillräckligt attraktiva. För innovationsföretaget med litet kassaflöde är det svårt att betala nyckelpersoner en lön motsvarande vad de personerna kan få i andra delar av näringslivet. Liberalernas sänkta skatt vad gäller personaloptioner beskrivs närmare under denna motions skatteavsnitt. Ett företags första tid är ofta kritisk. För att underlätta nyföretagande och ge ett nystartat företag goda förutsättningar att växa bör reglerna för periodiseringsfonder förändras så att det blir lättare att skjuta upp skatten och parera dåliga år mot goda. Liberalerna föreslår förändringar av systemet med periodiseringsfonder vilket närmare framkommer i denna motions skatteavsnitt. har många nyblivna pensionärer tagit chansen och startat företag eller valt att stanna kvar och arbeta efter 65. Den positiva utvecklingen har dock vänt under föregående mandatperiod. Den särskilda löneskatten för äldre slår inte bara mot årsrika som stannar kvar i arbetslivet som anställda, utan även mot de årsrika som står beredda att starta företag. Den särskilda löneskatten slår mot jobb och tillväxt och bör avskaffas, något som redovisas under denna motions skatteavsnitt. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt ökat fokus på åtgärder för att underlätta för små företag är prioriterade. För att underlätta för att fler ska starta företag kan det finnas skäl att sänka kravet på aktiekapital, men lika viktigt är att hitta nya bolagsformer. I finns möjligheten att starta och driva ett antal bolagsformer som saknar aktiebolagets kapitalkrav, bland annat enskild firma och handelsbolag. Dessa bolagsformer är dock dåligt anpassade för dagens snabbväxande företagskonstellationer, där företagsoptioner fungerar som det främsta incitamentet för att locka investerare och anställda. Vi skulle därför vilja se en enklare bolagsform för småföretag t.ex. enligt den modell som finns i , ett så kallat UG (Unternehmergesellschaft). Företag ska drivas av entreprenörer, inte av offentliga aktörer som skapar osund konkurrens. I grunden är det fel att det offentliga driver företag. För undantag från denna huvudprincip krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, som exempelvis Systembolaget. Liberalerna har i rapporten ”Rättvriden konkurrens” föreslagit en rad åtgärder för att minska den osunda konkurrensen från offentliga aktörer. Genom att en tidigare låst offentlig sektor har öppnats för enskilda alternativ har välfärdens anställda fått möjligheten att förverkliga nyskapande verksamhetsidéer i egna företag. I stället för att utföra verksamheten i egen regi köper kommuner, regioner och landsting i allt större utsträckning verksamhet av privata utförare. Välfärdsreformerna som har genomförts har gett framförallt många kvinnor chansen att starta och driva företag inom sektorer som vård, skola och omsorg. Förslag som syftar till att begränsa vinster i välfärden hotar dessvärre dessa verksamheter och blotta hotet om en sådan lagstiftning har redan slagit hårt mot nyföretagande i välfärdssektorn. Under föregående mandatperiod har en rad skattehöjningar på jobb och företagande införts, vilket försvårar för främst småföretag att växa. Politiken har byggts på tron på att företagande i första hand blomstrar genom politiskt tillsatta innovationsråd och nyindustrialiseringsstrategier. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Det behövs långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om att kunna attrahera rätt kompetens, om skatter, en väl fungerande infrastruktur, men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig elförsörjning som dessvärre hotas av en otillräcklig energiöverenskommelse. I konsekvens med detta resonemang och för att prioritera andra satsningar i denna budgetmotion minskas en rad anslagsposter. Vi avvisar den utökade satsningen på strategiska innovationsområden, vilket ger en budgetförstärkning på under anslag 1:2. Vi avvisar likaså satsningen på statliga medel för elektrifieringen av fordonsparken samt biodrivmedel, vilket ger en budgetförstärkning på . Likaså avvecklas de tillfälliga medlen till miljö- och klimatteknik, vilket ger en budgetförstärkning på under anslag 1:2. Under anslag 1:5 avvisas satsningen på socialt företagande, vilket ger en budgetförstärkning på , samt den särskilda satsningen på miljö- och klimatteknik, vilket ger en budgetförstärkning på , satsningen på , vilket ger en budgetförstärkning på samt satsningen på fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad, vilket ger en budgetförstärkning på . Avslutningsvis avvisas medlen till den återstående delen av regeringens så kallade exportoffensiv, vilket ger en budgetförstärkning på under anslag 2:3, och AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning, vilket ger en budgetförstärkning med under anslag 2:7. Liberalerna föreslår minskade förvaltningsanslag till Verket för innovationssystem, vilket ger en budgetförstärkning på under anslag 1:1. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:3, 1:4, 1:8 och 1:13. Anslagsförslag 2019 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (L) 2017/18:1, 2018:1398 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 2015/16:1, Prop. 2016/17:1, Prop. 2017/18:1, Prop. 2018/19:1, egna beräkningar 2015/16:1, Prop. 2017/18:1, Prop. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avveckling av ökat förvaltningsanslag – nya uppdrag i forskningsprop. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avveckling av utökad satsning på strategiska innovationsområden. 2016/17:1, egna beräkningar Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avveckling av tillfälliga medel till miljö- och klimatteknik. 2015/16:1, Prop. 2018/19:1, egna beräkningar Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av socialt företagande. Avvisning av särskild satsning på miljö- och klimatteknik. Avvisning av fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till företagsutveckling och innovation Utökade medel till . Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avveckling av regeringens ”exportoffensiv”. AB Svensk exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avvisning av anslaget i sin helhet. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Liberalerna värnar den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas särskilt med hänsyn till faktorer som inte går att påverka. Liberalerna avvisar ett antal inslag i statsbidraget som syftar till att förstatliga ansvaret för uppgifter som rimligen bör skötas av kommuner, regioner eller landsting. Det behövs en diskussion om ansvarsfördelningen mellan stat, landsting, regioner och kommuner, men vi ifrågasätter ett stegvis förstatligande av uppgifter som politiker på lokal nivå inte prioriterar. Det handlar om bidrag till tandvård för unga vuxna, , om avgiftsfri öppenvård för personer , , cellprovsscreening, , samt om avgiftsfri screening mot bröstcancer, som samtliga avvisas på anslag 1:1 under detta utgiftsområde. Vad gäller tandvården prioriterar vi att förstärka högkostnadsskyddet framför fri tandvård för unga vuxna. Detta innebär ökade utgifter på utgiftsområde 9. Vidare bör bidraget till glasögon till barn i åldern 8–omvandlas till ett högkostnadsskydd för alla barn, något som dock är offentligfinansiellt neutralt och därför inte föranleder några anslagsändringar. Vi delar dock uppfattningen att det finns många angelägna behov i kommuner, landsting och regioner som det finns anledning att stödja med statsbidrag. Sådana kan göra stor nytta om de riktas till sådant som är svårt för till exempel enskilda kommuner att klara var för sig. Det kan handla om kompetensutveckling, erfarenhetsutbyte och samarbete över geografiska eller organisatoriska gränser. Vidare gör vi satsningar för att underlätta för sektorn att erbjuda en bättre service till medborgarna, till exempel genom en förnyad kömiljard för att korta väntetiderna i sjukvården. Utöver vad som redovisas här nedan återfinns våra satsningar under respektive utgiftsområde. En specialistsjuksköterska har minst en fyraårig högskoleutbildning. Enligt är det få landsting som premierar vid lönesättningen att sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Det gör att det i genomsnitt tar för en specialistsjuksköterska att tjäna ihop bara till kostnaden för sin utbildning. Så borde det inte vara. I ett första steg bör cirka 1 000 tjänster som första specialistsjuksköterskor kunna skapas genom ett nationellt statsbidrag, så att av specialistsjuksköterskorna kan göra karriär. Reformen beräknas försvaga de offentliga finanserna med på anslag 1:1. Statsbidraget för insatser mot hiv/aids bör inte sänkas, vilket dessvärre gjorts . Vi delar förvisso uppfattningen om att det vid det här laget inte bör ses som någon extraordinär verksamhet i kommuner, regioner eller landsting. skiljer sig behovet av stöd på ett mycket ojämnt sätt för de olika kommunerna och landstingen. Över två tredjedelar av dem som lever med hiv/aids finns i någon av storstadsregionerna, och därutöver är det många från mindre orter som väljer att söka vård i storstäderna.