ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6021815 · 2018-11-29 00:00:00 — Statliga servicekontor i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka närvaron av statlig service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. De som bor och arbetar i landsbygderna ska ha samma möjligheter till ett gott liv som medborgarna i resten av . Landsbygderna ska ha samma förutsättningar att utvecklas som andra delar av landet. Det slog den parlamentariska landsbygdskommittén fast. av centralisering och storstadsfixering har den S-ledda regeringen brutit trenden och omlokaliserat myndigheter från storstäderna och byggt ut den statliga närvaron i hela landet. –2018 omlokaliserades hela eller delar av 20 myndigheter från till andra delar av landet och den statliga servicen har ökat genom tio nya servicekontor i orter där staten tidigare dragit sig tillbaka. Socialdemokraterna lovade inför valet att 55 nya servicekontor skulle öppnas i landet – varav tre skulle hamna i , och kommun i . Men mer måste göras. Vi måste se till att det går att få personlig service och hjälp med vardagliga myndighetsärenden i hela vårt land. Statliga jobb är en katalysator för tillväxt i regionerna. Statliga jobb kan ge ett tillskott till lokala arbetsmarknader i hela landet, inte minst genom att erbjuda intressanta karriärvägar. Det bidrar till regionens dynamik och attraktivitet. Med den nya tekniken så kan många myndigheter placeras på de absolut flesta orter i utan att kvaliteten försämras. I många avseenden finns det fördelar med att lokalisera statliga myndighetskontor utanför storstadsområdena, bl.a. personalrörlighet, behållande av kompetens, kontakt med närsamhället och lägre lokalhyra. är starkare när vi håller ihop och statlig service ska finnas nära landets alla medborgare. Det handlar om företags och enskilda medborgares behov av närhet till statlig service, oavsett var man bor. Det handlar också om att säkerställa en effektiv verksamhet som bidrar till att det finns arbetstillfällen i statlig regi för tjänstemän och akademiker även utanför de större städerna. Genom att erbjuda service för fler myndigheter på ett och samma kontor och ha servicekontor på fler platser i landet säkras och förstärks den lokala statliga servicen. I grunden är det en fråga om legitimitet. Där staten är fysiskt närvarande ökar förtroendet hos allmänheten. Detta är ingen arbetsmarknadsåtgärd på några enskilda orter. Det handlar inte om att kompensera vissa regioner. Det handlar om att hålla ihop . Det är av yttersta vikt att regeringen fortsätter med omlokaliseringen av statliga myndigheter och att stärka närvaron av statlig service i hela landet.
mot · H6021816 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa pant på batterier och tillkännager detta för regeringen. Mängden batterier som lämnas in fördubblades , mätt i gram per invånare. Det är givetvis glädjande. visar en beräkning , gjord av Batteriåtervinningen, att det finns totalt förbrukade batterier i de svenska hemmen. Och batterier som slängs på fel sätt bidrar till att miljöskadliga ämnen hamnar på fel plats. Detta är inte acceptabelt. Med ett pantsystem för batterier skulle en större andel av batterierna sannolikt samlas in och återvinnas.
mot · H6021817 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om pant på lågenergilampor och tillkännager detta för regeringen. EU har beslutat att i praktiken förbjuda vanliga glödlampor. Detta för att snabba på en övergång till lågenergilampor. Tyvärr innebär beslutet vissa risker för miljön eftersom lågenergilampor innehåller farliga ämnen, bland annat kvicksilver, vilket kan läcka ut i mark och vatten om uttjänta lampor kastas i de vanliga soporna, i naturen, eller i behållare för glasåtervinning där tyvärr en del lampor hamnar . Ett system med pant på lågenergilampor skulle kunna öka andelen lampor som återvinns. Regeringen bör därför ta initiativ för överläggningar med producenterna för att införa ett pantsystem för lamporna som en del av producentansvaret. Till att börja med borde ett pantsystem relativt snabbt kunna införas i , men målet bör givetvis vara ett gemensamt pantsystem inom hela EU.
mot · H6021818 · 2018-11-29 00:00:00 — Gårdsförsäljning av livsmedel och alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra gårdsförsäljning av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra gårdsförsäljning av alkohol och tillkännager detta för regeringen. På landsbygden finns ett stort antal små livsmedelsföretag. Dessa är viktiga för det lokala näringslivet och den lokala försörjningen och arbetsmarknaden. Tyvärr är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur både miljön, turismnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Regelverket bör därför förenklas, både när det gäller livsmedelshantering och regler kring försäljning av lokalt producerad alkohol så att gårdsförsäljning möjliggörs. Att EU-reglerna försvårar detta bör inte leda till att regeringen helt släpper frågan.
mot · H6021819 · 2018-11-29 00:00:00 — Översyn av statens stöd till organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av statens stöd till organisationer och tillkännager detta för regeringen. Av och till diskuteras statens stöd till olika organisationer. Det handlar om allt från fusk med medlemsantal till organisationernas påstådda demokratiska eller i övrigt olämpliga ändamål. Det är dags för en grundläggande översyn av regelverket för stöd till organisationer och en djupgående analys av den ansvariga myndighetens (MUCF) verksamhet.
mot · H6021820 · 2018-11-29 00:00:00 — Rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. Medborgarskapet bör uppvärderas, och har ett flertal förslag för detta. Det måste bli tydligare att den som ansöker om och beviljas svenskt medborgarskap också i och med detta får tillkommande rättigheter. En av dessa rättigheter anser vi är att vara valbar liksom rätten att rösta i allmänna val. Den som vill rösta i allmänna val måste rimligen kunna ta del av den information som finns före valet och ha en god inblick i hur det svenska samhället fungerar. Att ge människor rättigheten att rösta, oavsett om man förvärvat kunskap om det svenska språket eller om det svenska samhället, är fel. Samma sak gäller givetvis den som vill vara valbar i ett sådant val. Vi föreslår att såväl rösträtt som valbarhet i samtliga allmänna val, alltså riksdagsval, landstingsval/regionval och kommunalval, ska kopplas till det svenska medborgarskapet. Undantag ska givetvis göras för den valbarhet och rösträtt som tillkommer ickemedborgare enligt eller andra avtal och konventioner som har med andra länder. Boriana (M)
mot · H6021821 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om omskärelse av omyndiga pojkar och tillkännager detta för regeringen. En aktuell fråga i debatten är föräldrars rätt till omskärelse av sina omyndiga pojkar, och i vilken mån samhället ska förmedla eller subventionera dessa ingrepp. Omskärelse av pojkar beskrivs av förespråkarna som en komplikationsfri åtgärd. Men negativa konsekvenser av omskärelse är väl kända. Hit hör urinrörsförträngning som kan leda till njurskador och i värsta fall till upphörd njurfunktion med behov av dialys eller transplantation. Inte heller de allmänkirurgiska komplikationerna, såsom infektion, defekt läkning, skador vid ingreppet eller narkosen, kan negligeras. Följderna av ingreppet är dessutom smärtsamma för barnet. Men förutom att omskärelse är ett stort medicinskt ingrepp är det också starkt integritetskränkande och oåterkalleligt. Vårdnadshavarnas perspektiv värnas ensidigt, utan att de berörda pojkarna har tillfrågats. Mot denna bakgrund är det orimligt att kräva att sjukvården ska medverka till manlig omskärelse på enbart vårdnadshavares begäran. Ingrepp som inte behövs av medicinska skäl, med risker för oåterkallelig skada, ska inte påtvingas någon som är omyndig. När barnet fyllt kan han själv besluta om han vill låta sig omskäras eller inte.
mot · H6021822 · 2018-11-29 00:00:00 — Avskaffa kravet på kontrollansvarig vid byggande av småhus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över avskaffandet av krav på kontrollansvarig vid byggande av småhus och tillkännager detta för regeringen. föreskriver i tionde kapitlet att den som bygger ett småhus måste anlita en ”kontrollansvarig” som ska följa byggprocessen och vara ett ”stöd för byggherren” . Detta ”stöd” tvingas man som byggherre att betala för oavsett om man vill ha det eller inte. Kostnaderna ligger normalt runt 25–per hus. När man köper ett hus i paket av ett byggföretag ingår både färdigställandeskydd och garantier. Dessutom tvingas den som är byggherre att betala dyrt till kommunen för bygglov och dessutom bekosta en slutbesiktning. Att utöver detta tvinga byggherren att bekosta en konsult som byggherren inte efterfrågar är helt enkelt oskäligt. Byggkostnaderna har skjutit i höjden, och det gäller även småhus. Orsakerna är till stor del snåriga och kostnadsdrivande regler från om byggnaders konstruktion, men också påtvingade avgifter till stat, kommun, myndigheter och konsulter. Bara kostnaderna för lagfart, pantbrev och bygglov kan uppgå till långt . Till detta kommer alltså kostnaden för en helt onödig och sällan efterfrågad konsulttjänst som kontrollansvarig. Om man vill pressa byggkostnaderna måste man börja med att se över de kostnader som staten ansvarar för. Ett första okomplicerat steg vore att avskaffa kravet på att anlita en kontrollansvarig om man inte anser sig behöva detta.
mot · H6021823 · 2018-11-29 00:00:00 — Lätta på regelverket för hur djur får vistas utomhus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur regelverket för hur djur får vistas utomhus kan lättas och tillkännager detta för regeringen. Torkan och bristen på hö och foder medförde stora problem för många djurägare. Enligt en enkät från LRF hade mer än hälften av spannmålsskörden torkat bort för mer än varannan bonde. Var tredje djurhållare övervägde att minska antalet djur på grund av foderbrist och för att det saknas halm för djuren att ligga på. Djuruppfödarna såg som en sista utväg att vädja till länsstyrelserna att tillåta att betesdjuren kunde gå ute lite längre än regelverket säger. Djuren mår enligt bönderna bara bra av att vara ute och man kan då utnyttja det gräs som fortfarande växer och även spara halm som behövs som strö i boxarna . Enligt dagens regelverk krävs normalt dispens eller att djurägaren ingår i ett kontrollprogram för utegångsdjur för att undantas från regeln att betesdjur måste tas in när betestillväxt inte sker. Men detta kostar stora pengar och de flesta djurägare deltar normalt inte i sådana program. Djurägarnas vädjan om undantag från regelverket visar att reglerna bör ses över. Varje djurägare borde själv få avgöra när och hur deras djur ska få vistas utomhus. Djurskyddslagen är tydlig med att djuren ska må bra, och så länge detta efterlevs borde varje djurägare fritt få avgöra hur mycket djuren ska få vistas utomhus. Ändrat regelverk skulle frigöra resurser hos länsstyrelserna som skulle kunna användas till viktigare saker än att hantera dispensärenden rörande om djur ska få vistas utomhus eller inte.
mot · H6021824 · 2018-11-29 00:00:00 — En bättre granskning för public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning för public service och tillkännager detta för regeringen. Den parlamentariska public service-kommittén har som uppgift att utreda finansiering av och framtida uppdrag och villkor för sändningstillstånd för public service (SVT, SR och UR). Tyvärr stänger regeringen med sina utredningsdirektiv effektivt möjligheten för kommittén att även se över hur ett medieetiskt system för public service kan utformas. Förslag om en utvidgning och förstärkning av det självreglerande pressetiska systemet har väckts bland annat från Utgivarna. Regeringens tilläggsdirektiv fastslår dock uttryckligen att detta inte ska övervägas inom kommitténs arbete. Att överväga och lägga förslag om public service, utan att kunna se över hur granskning och uppföljning ska utformas på ett effektivt sätt, är givetvis orimligt. och tv är en ganska tandlös verksamhet, som dessutom saknar sanktionsmöjligheter. För att stärka legitimiteten för den framtida finansieringen av public service och för att öka förtroendet för mediebolagens opartiskhet och saklighet bör granskningsverksamheten stärkas. Dessutom bör någon form av sanktionsmöjligheter vid brott mot regelverket övervägas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H6021825 · 2018-11-29 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. Antalet fall av hot mot målsägande, vittnen, poliser, åklagare och domare ökar oroväckande snabbt. Denna utveckling är oacceptabel i ett rättssamhälle och är ett hot mot hela det svenska rättssystemet och den enskilda medborgarens rättssäkerhet och trygghet. Utredningen av denna typ av brott måste prioriteras och en skärpning av straffet för övergrepp i rättssak bör övervägas.
mot · H6021826 · 2018-11-29 00:00:00 — Avskaffa statens stöd till genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa statens stöd till genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Satsningen på genusforskning syftade från början till att stärka jämställdheten, vilket i sig självklart var en god tanke. Men så som denna forskning kommit att utvecklas har den numera tagit en helt annan väg och syftar snarare till att ersätta begreppen man och kvinna med andra begrepp och identiteter. Eftersom man har som en märklig idé att kön inte är något biologiskt bestämt utan något som är socialt konstruerat laborerar man numera med många olika sexuella och könsmässiga identiteter. I det läget blir frågan om jämställdhet mellan de två könen man och kvinna inte särskilt intressant. Och därmed är inte genusforskningen längre ett verktyg för jämställdhet mellan könen utan något helt annat. I sin mest utstuderade form handlar genusforskning mer om mycket udda åsikter och tyckande än om vetenskap. Förutom detta är det olyckligt att genusforskningen avskilts från annan forskning och lever sitt eget liv i stället för att integreras i forskning i andra ämnen. Professor beskrev detta väl i en debattartikel i där han konstaterade att: Det andra skälet för varför genusforskningen kommit att motverka strävan mot ökad jämställdhet är mera organisatoriskt. I realiteten har satsningarna ovan lett till en isolering av denna forskning från övrig verksamhet vid universitet och högskolor. I stället för att berika andra ämnen och tillföra dem ett enligt min mening ofta synnerligen välbehövligt jämställdhetsperspektiv vad gäller val av frågeställningar och problemområden, har unga forskare med detta intresse isolerats till de särskilda genusforskarmiljöerna. Detta är med stor sannolikhet inte bra för genusforskningen eftersom det skapar ”grupptänk” och gör att man kan undandra sig från den i forskningssammanhang helt nödvändiga kritiska granskningen. Men det är inte heller bra för alla övriga ämnen eftersom man går miste om viktig kompetens vad gäller jämställdhetsfrågornas betydelse. Sammantaget innebär statens satsningar på genusforskningen att man tar uttrycklig ställning för en linje i forskningen och ger den stora resurser. Det är olyckligt. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning, och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör i stället hanteras som en del i den övriga forskningen. Den relevanta forskning som behövs angående skillnader mellan kvinnor och män, exempelvis när det gäller medicinsk behandling, inlärning i skolan eller i andra viktiga sammanhang bör i stället ske inom de discipliner där man forskar kring dessa ämnen och inte särskiljas från sitt sammanhang.
mot · H6021827 · 2018-11-29 00:00:00 — Avskaffa avgiften för av- och påställning av fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa avgiften för av- och påställning av fordon och tillkännager detta för regeringen. Många väljer att ställa av sina fordon ; inte minst gäller detta veteranfordon. Andra ställer av sin bil av andra skäl. Varje avställt fordon minskar utsläppen och belastningen på miljön. Transportstyrelsen tar numera ut en avgift av den som ställer på sitt fordon efter att detta varit avställt . Kostnaden för myndigheten att registrera en avställning eller påställning torde vara försumbar i dagens digitala samhälle. Regeringen bör därför överväga att ta bort denna avgift.
mot · H6021828 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över redovisningsprincipen för infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. finansieras i stort sett alla infrastrukturinvesteringar i med driftsmedel och bokförs som en kostnad i statens budget det år som investeringen tas i bruk. –2014 sköt alliansregeringen till rekordstora belopp till infrastrukturen, men trots detta kommer budgetutrymmet troligen aldrig att vara tillräckligt för alla de samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar som behövs runt om i landet då allt måste rymmas under utgiftstaket. Principen att alla investeringar skall rymmas under utgiftstaket får till följd att samhällsekonomiskt lönsamma investeringar stoppas eller skjuts . Ju längre man väljer att skjuta upp ett projekt, desto dyrare blir det också att färdigställa. Ett alternativ till dagens system vore att bokföra nya större väg- och järnvägsprojekt som en investering i stället för att tvinga in dessa investeringar under statens utgiftstak. Med en ändrad redovisningsprincip skulle avskrivningar kunna ske . Kopplas avskrivningstiden till projektets livslängd bör avskrivningar kunna göras varför den årliga kostnaden för avskrivningar blir mycket låg. skulle detta i högre grad ge budgetutrymme för underhåll och drift av befintliga vägar och järnvägar. Genom att ändra principen för hur infrastrukturinvesteringar bokförs skulle staten kunna fastställa en långsiktig investeringsram för en stabil och löpande utbyggnad av infrastrukturen. Detta ger möjligheten att planera mer långsiktigt och förhindrar att staten medverkar till förstärkt obalans i byggkonjunkturen. Genom att decentralisera beslut om byggstarter med mera till län eller regioner skulle projektstarter kunna anpassas efter konjunkturer och kostnadsnivåer på den lokala marknaden.
mot · H6021829 · 2018-11-29 00:00:00 — Återinförande och utveckling av vårdnadsbidraget ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att återinföra och utveckla vårdnadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. Avskaffandet av vårdnadsbidraget var ett stort steg bakåt för familjernas frihet att själva få styra sina egna liv. Därför bör möjligheten att återinföra vårdnadsbidraget ses över. I samband med en sådan översyn är det även lämpligt att överväga om ett framtida system skulle kunna bli mer flexibelt än det gamla med avseende på kommunernas möjligheter att utforma bidraget efter förutsättningarna i den egna kommunen. Varje kommun avgör bäst hur behoven ser ut i den egna kommunen.
mot · H6021830 · 2018-11-29 00:00:00 — Minska makt över kommunernas planarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete och tillkännager detta för regeringen. Många kommuner gör allt som står i deras makt för att utveckla nya bostadsområden i tätort och släppa loss bebyggelse på landsbygden och på mindre orter. Tyvärr stoppas många planer av som emellanåt ställer vad som uppfattas som helt orimliga och kostnadskrävande krav på kommunerna som i praktiken ofta stoppar planarbetet och motverkar nyproduktion av bostäder. uppdrag är att exempelvis beakta trafiksäkerhetsaspekter och tillgången till kollektivtrafik. Bland annat kan man ställa krav på kommunerna rörande omfattande byggnation av gång- och cykelvägar eller att kommunerna tar över ansvaret för upprustning av eftersatta vägar. Ofta ställs även svårbegripliga krav på att utfarter slås samman och lokalgator byggs vilket medför stora intrång i onödan på privat mark eller tar byggklar mark i anspråk för annat än bostäder. Kraven på fungerande kollektivtrafik kan dessutom medföra att i praktiken helt stoppar utvecklingen av mindre orter eller försvårar byggnation på landsbygden. Varje människa borde ha ett fritt val att bosätta sig på mindre orter utan vare sig kollektivtrafik eller omfattande nät av gång- och cykelvägar. Efter hand som en mindre ort växer kan sådana saker utvecklas efter krav från de boende. För att gynna framväxten av nya bostadsområden och en blomstrande landsbygd bör möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete ses över. Kommunerna är fullt kompetenta att hantera dessa frågor själva i samråd med invånarna i berörda områden.
mot · H6021831 · 2018-11-29 00:00:00 — Avskaffa det nationella sekretariatet för genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det nationella sekretariatet för genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Genusforskning har fått en märklig stämpel av vetenskap. Men det finns ingen vetenskap i detta; det handlar mer om åsikter och politiskt tyckande. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning, och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör hanteras inom ramen för övrig forskning. bör Nationella sekretariatet för genusforskning upphöra.
mot · H6021832 · 2018-11-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att avskaffa och tillkännager detta för regeringen. inrättades föregående mandatperiod. Det är en onödig myndighet. har nämligen redan en myndighet som arbetar med jämställdhetsfrågor, . Detta var en myndighet som tillskapades under Alliansen 2008 genom en sammanslagning av ett antal olika diskrimineringsmyndigheter, inklusive dåvarande – . bör därför avskaffas.
mot · H6021833 · 2018-11-29 00:00:00 — Ta bort förmånsbeskattning av parkeringsplatser i anslutning till arbetsplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ta bort förmånsbeskattning av parkeringsplatser i anslutning till arbetsplatser och tillkännager detta för regeringen. Förändringar och hårdare tolkning av skattelagstiftningen har medfört att många anställda förmånsbeskattas för fri parkering i anslutning till sin arbetsplats. trots att det i övrigt på samma ort inte tas ut några parkeringsavgifter. Förmånsbeskattningen medför antingen att de anställda tvingas betala för parkering på jobbet eller att man förmånsbeskattas för fri parkering. Detta slår hårdast mot de som måste pendla med bil till jobbet i brist på kollektivtrafik eller för att de arbetar obekväm arbetstid, exempelvis nattarbete inom vård, omsorg, räddningstjänst eller processindustri. Förmånsbeskattningen av parkeringsplats på jobbet är extremt orättvis mot dem som redan drabbas hårt av höga kostnader för bilpendling. Förmånsbeskattningen av fri parkering bör därför avskaffas, i vart fall på orter där det annars råder gratis parkering i övrigt.