mot · H6022734 · 2018-11-30 00:00:00 — undantar pumplagen el som förnybart drivmedel. En mackägare som vill investera i laddstationer måste alltså ha både bensin, diesel och exempelvis etanolpump. Detta skapar onödiga hinder för en utbyggd laddinfrastruktur. vill se fler elbilar i . Då krävs det ökade möjligheter till laddning av elbilar i hela landet och inte bara i storstadsregionerna. Många mackägare är dessutom pressade av kostnader för alternativa drivmedel som inte längre används, främst etanol. Att dessa istället skulle tillåtas göra en investering i laddstationer för el skulle öka tillgängligheten av laddstationer och hjälpa utsatta mackägare. Därför föreslår följande ändring av lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel: 2 § I denna lag avses med förnybart drivmedel: drivmedel, med undantag för elektricitet, som är avsett för transportändamål och helt eller till övervägande del har framställts från förnybara energikällor enligt definitionen i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, i lydelsen enligt direktiv (EU) 2015/1513, 2 § I denna lag avses med förnybart drivmedel: drivmedel, som är avsett för transportändamål och helt eller till övervägande del har framställts från förnybara energikällor 2009/28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, i lydelsen enligt direktiv (EU) 2015/1513, och elektricitet, Biogas, inte minst i flytande form, är på många sätt ett bättre alternativ, både ur klimat- och hälsosynpunkt, än de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar. För att få in biogasen på allvar behöver därför produktionen stimuleras, liksom utbyggnaden av tankstationer, inte bara i utan i hela . För att säkra tillgången på organiskt avfall till rötningen krävs också en effektivare källsortering i kommunerna. Det är en tragedi varje gång en människa dör eller skadas svårt i trafiken. Risken att omkomma är fortfarande betydligt högre inom vägtrafiken än inom andra trafikslag, särskilt utsatta är cyklister och motorcyklister. Antalet omkomna i den svenska vägtrafiken har sjunkit trendmässigt sett i ett längre tidsperspektiv. är ett av världens trafiksäkraste länder men anser att arbetet med att förverkliga en nollvision om antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken måste intensifieras för att nå etappmålet , vilket innebär att antalet omkomna i trafiken 2020 inte får vara fler än 220. Det är därför oroande att minskningen i antalet döda har stagnerat , vilket innebär att vi riskerar att missa etappmålet . Viktiga åtgärder för att förbättra trafiksäkerheten är att minska alkoholen i trafiken, upprusta och förbättra vägnätet samt kontroll och efterlevnad av hastighetsbegränsningarna. Nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken omkom 75 personer i alkohol- och drogrelaterade vägtrafikolyckor, vilket motsvarar av det totala antalet omkomna i vägtrafikolyckor[2]. skadas flera hundratals människor allvarligt i olyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandat. anser att det inte ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, varken på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser. är straffet för rattfylleri böter eller fängelse och för grovt rattfylleri fängelse i högst . Vi anser att straffet är för lågt i jämförelse med både den risk och de konsekvenser alkoholpåverkade personer medför och orsakar i trafiken. Vi anser därför att straffet för rattfylleri samt grovt rattfylleri bör skärpas. Alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri bör utredas som obligatorium i alla nya bilar i . har också länge drivit frågan om ett förbud mot eftersupning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol de första efter en trafikolycka. är det möjligt för rattfyllerister att gå fria när de hävdat att det druckit efter och inte före en bilolycka, eftersom det inte har varit möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Riksdagspartierna har varit eniga i frågan om ett införande av förbud mot eftersupning, men regeringen har valt att gå på samma linje som presenterades i promemorian Ds 2013:28 ”Straffansvar för eftersupning”, att det inte är ett brott i sig att dölja sitt brott. är mycket kritiska till regeringens slutsats och anser att människor som utsätter sina medtrafikanter för fara ska stoppas och inte komma undan på grund av ett kryphål i lagen. Vi anser därför att ett förbud mot eftersupning bör införas. Vi vill även införa alkotester för piloter och besättningspersonal på flyget. Det har uppdagats i ett flertal fall där anställda på flyget ertappats med att vara alkoholpåverkade i tjänsten, något som kan medföra en stor risk för passagerarnas säkerhet och öka risken för flygplansolyckor. anser därför att det ska finnas krav på alkoholtest för såväl piloter som besättningspersonal vid på- och avstigning för att säkerställa passagerares trygghet och säkerhet. Äntligen har regeringen föreslagit att alkobommar sätts upp vid vissa hamnar för att motverka alkoholpåverkade chaufförer på vägar. Kristdemokrater anser att det är dags att ta nästa steg för att motverka alkoholpåverkade trafikanter. Vi föreslår att får i uppdrag att utreda behovet av att placera alkobommar vid fler strategiska platser för att göra trafiken säkrare och rädda liv. Tillåt rutinkontroller av narkotikapåverkade förare anmäldes 13 804 drograttfylleribrott i . Polisen får med nuvarande rättsläge inte slumpmässigt testa bilförare för andra droger än alkohol utan föregående misstanke. anser att det är viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet både mot alkoholpåverkade och narkotikapåverkade bilförare. Därför bör motsvarande möjligheter att slumpmässigt kontrollera förare vad gäller påverkan av alkohol rimligen finnas vad gäller påverkan av andra droger om det kan genomföras med bibehållen integritet för föraren. Öka säkerheten för motorcyklister Olyckor som leder till dödsfall eller allvarliga skador är tyvärr ofta förekommande bland motorcyklister. En av orsakerna är vägräcken med vajer som förorsakar större skador för motorcyklisterna då det blir olyckor. Motorcyklister fastnar i dessa räcken, vilket förvärrar olyckan med större och alvarligare personskador som följd. 2016 omkom totalt 37 personer i olyckor med motorcykel. Ungefär var tionde motorcyklist som dödas i trafiken omkommer till följd av kollision med vajerräcke[3]. På allt för många vägar är fortfarande så kallade vajerräcken standard, trots att (), () och Motorcyklister () i en rapport finansierad av gett den typen av räcken underbetyg vad gäller säkerheten för motorcyklister och istället förordar släta räcken med underglidningsskydd. Ska vi uppnå nollvisionen krävs en översyn av räcken på svenska vägar. föreslår att ska ta fram en åtgärdsplan för att byta ut dessa vajerräcken mot traditionella moderna vägräcken för att minska antalet dödade och allvarligt skadade motorcyklister. Inför vinterdäckskrav på släpvagn är det vinterdäckskrav även på tunga fordon i . På tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt på över finns numera krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxel när vinterväglag råder. Bestämmelsen infördes efter ett initiativ av och Transportstyrelsen mot bakgrund av att en betydande andel tunga fordon varit inblandade i olyckor och störningar i trafiken . Krav på vinterdäck gäller dock endast på fordonets drivaxel men inte på tillhörande släps hjul. Släpvagn på över omfattas således inte av kravet. Detta är en trafiksäkerhetsrisk och kan komma att få förödande konsekvenser vid ett vinterväglag med is, snö, snömodd eller frost. Tunga fordon med ekipage utan vinterdäck kan utgöra en fara i trafiken. Om väggreppet är sämre på släpets hjul än det drivande fordonets hjul, finns en risk att ekipaget viker sig vid inbromsning när vinterväglag råder. Ett exempel på detta är den stora olyckan som inträffade på i norra då en människa dödades och 46 skadades. har det gått den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon trädde i kraft. anser att det är dags att utvärdera effekterna av de nya reglerna och om antalet trafikolyckor med tunga fordon minskat som en följd av kravet på vinterdäck. Vi anser också att vinterdäckskrav på tillhörande släpvagn över bör införas för att minimera risken att tillkopplade släpfordon viker sig vid inbromsning. Skärpta regler vid användning av drönare Utvecklingen av högteknologiska drönare har gått fort och användningsområdena är många. Vid olyckor, bränder, i sökandet efter försvunna människor, spaning, filmning, fotografering, räddningsinsatser, livräddningshjälp, övervakning av skogsbränder m.m. är några exempel på områden där drönare har en viktig funktion. Det finns således många fördelar med denna teknikutveckling som därför bör bejakas och stimuleras. finns det risker med små farkoster som flyger och där piloter inte följer gällande regler och lagar när det gäller filmning, fotografering och att flyga över flygförbudszoner såsom flygplatser och andra fredade områden. har ett flertal allvarliga incidenter med drönare rapporterats på skyddade luftrum i . Detta har inneburit stora risker för flygplansolyckor, svåra ekonomiska förluster för flygbolagen samt förseningar för resenärer. och tvingades att stoppa trafiken då drönare förekommit i luftrummet på flygförbudsområde. finns det dock inget fall där förövaren/piloten har lagförts och bötfällts. är det förbjudet att utan tillstånd flyga drönare inom en viss radie kring en flygplats. Ägarna och piloterna till drönarna som flyger i fredad zon begår således ett luftfartsbrott. För att lagföra dessa och för att motverka överträdelser bör tillverkarna införa något slags signalsystem som identifierar drönaren och knyter den till ägaren. För att motverka missbruk bör regeringen ta initiativ till ett system som innebär att varje drönare kan knytas till en ägare. Ett robust väg- och järnvägsnät Sverigeförhandlingens förslag om en snabb utbyggnad av nya stambanor för höghastighetståg med hastigheter /h bör genomföras. bör huvudsakligen ställa sig bakom förslaget i SOU 2017:107, som överlämnades till regeringen . Sträckorna –och –byggs parallellt. Enligt denna plan ska banorna vara klara . anser att den allra största delen av finansieringen bör utgöras av försäljning av statlig egendom, statliga lån samt pengar från den tolvåriga infrastrukturplanen. Sverigeförhandlingens förslag till alternativa finansieringsformer bör undersökas vidare. Dock anser vi att endast en mindre del av de realiserade värdena bör tas tillbaka till staten. En mindre del av finansieringen ska också de berörda kommunerna stå för. Nyttan av höghastighetstågen realiseras inte fullt ut förrän långt fram i tiden och därmed är det flera generationer av resenärer och skattebetalare som kommer nyttja och därmed också bör ”bära” kostnaden för projektet. Stora projekt brukar ur ett finansiellt perspektiv finansieras med lån, eftersom det är god ekonomisk ordning att dessa långsiktiga investeringar inte tränger undan satsningar som realiseras i närtid. Finansiering via enbart inkrementella uppräkningar av budgetanslagen skulle också väsentligt förlänga färdigställande . Nyttoeffekter realiseras tidigare med en snabb utbyggnad, kapaciteten i järnvägssystemet ökar, och de befintliga stambanorna kan avlastas. Staten kan låna till låg ränta och binda upp detta genom statsobligationer med långa löptider. För att projektet ska kunna genomföras rationellt även i ett förändrat statsfinansiellt klimat, föreslår vi att beslutar om en möjlighet att göra ett avsteg från det finanspolitiska ramverket, främst målet om statligt finansiellt sparande. Det är viktigt att värna ramverket som tjänat väl. är höghastighetsbanor ett unikt projekt vars stora nyttor ligger en bit in . Avsteget från ramverket bör därför särskilt tydliggöras och beslutas om i av en bred majoritet. I beslutet måste understrykas att det är av engångskaraktär och att liknande avsteg inte är aktuella för andra typer av investeringar. Möjligheten att genomföra byggandet av höghastighetsbanor i form av ett nytt statligt bolag bör analyseras närmare. Den nationella planen bör således utökas med en tydlig beskrivning av byggandet av nya stambanor för höghastighetsjärnväg samt finansieringen av dessa. Inom planering och utbyggnad av höghastighetsnätet vill vi särskilt lyfta fram behovet av att Ostlänken byggs ut först, med högsta prioritet för etappen –. Därefter får bedöma prioriteringen av övriga etapper. En dubbelspårig järnvägsförbindelse mellan och skulle knyta samman flera starka arbetsmarknadsregioner med miljontals människor. En väl fungerande järnvägsförbindelse mellan de båda skandinaviska huvudstäderna skulle minska antalet flygresor –, som uppgår till cirka 1,5 miljoner . skulle fler person- och godstransporter ske via järnväg. En stor del av export går till och handeln med ökar successivt. Båda länderna har mycket att tjäna på en snabb järnvägsförbindelse. Det är därför angeläget att möjligheterna för en dubbelspårjärnväg på sträckan –utreds. Även vägförbindelsen i form av behöver stärkas och återkomma som ett prioriterat projekt inom TEN-T. En ny broförbindelse mellan och har bidragit till ökad tillväxt i både och . Handeln har ökat, arbetsmarknadsregionerna har vuxit, resandet för turister har underlättats och invånare har fått möjlighet att bo i det ena landet och arbeta i det andra. Broförbindelsen har varit ekonomiskt fördelaktig för och som äger och har finansierat bron gemensamt. Vi kan konstatera att de tidigare ekonomiska kalkylerna har blivit överträffade och att bron tidigare än beräknat finansierat sina kostnader via broavgifter. Vi kan nu konstatera att har nått kapacitetsgränsen och att det finns ett stort behov av en ny broförbindelse mellan och resterande . Det bästa alternativet till en ny broförbindelse är mellan och . välkomnar därför att och dess danska motsvarighet har fått i uppdrag att gemensamt utreda en väg- och järnvägsförbindelse mellan och . ––––(8 million city) Bygget av och den nya järnvägsförbindelsen genom har förbättrat järnvägskommunikationerna mellan och . Arbetet med Västlänken samt en framtida ny förbindelse mellan och kommer också leda till förbättrade kommunikationer vilket avlastar . ökar trycket på norr om . Med de nya järnvägssatsningar som sker i kommer kapaciteten att hantera tåg att öka. har inte förbindelsen mellan och prioriterats på samma sätt som den södra förbindelsen mellan och . Genom att bygga ut och förbinda den svenska järnvägen med vid kan man lyfta över gods från till järnväg. En sådan ny förbindelse kommer också att korta ner restiden för persontrafik som det möjliggör en koppling mellan järnväg och flygg vid Rygge i . Dessutom kommer en utbyggnad av samt en upprustning av Lysekilsbanan möjliggöra för hamn att ta emot norskt gods vilket avlastar den södra delen av . anser därför att skall få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att bygga ut dubbelspår mellan och via . är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse, från Ropsten i norr till i söder, byggs för att skapa en komplett ringled runt . En östlig förbindelse kommer att minska fordonstrafiken genom och det är nu hög tid att påskynda denna infrastruktursatsning. Tyvärr finns en östlig förbindelse fortfarande inte med i den nationella planen, vilket är beklagligt. Därför bör den nationella planen kompletteras med en tydlig beskrivning av byggandet av en komplett ringled kring . En låsning har varit diskussionen om medfinansiering. Vi anser att detta skulle kunna hanteras genom någon form av vägtullar. Denna lösning skulle underlätta finansieringen av detta projekt. Möjligheten till en ny förbindelse över Under midsommarhelgen 2016 inträffade en allvarlig olycka på motorvägsbron i som ledde till att bron fick stängas av , i princip . Det ledde till mycket höga kostnader. Dels kostade själva reparationen , men de samhällsekonomiska kostnaderna för stängningen har beräknats vara , räknat i bland annat utebliven arbetstid och försenade godstransporter. är den enda förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. närmare sig 100 000 invånare, är ett nav för godstransporter i med hamn, järnväg och lastbil och är säte för några av våra viktigaste företag i och . Det är bra att det, som en del av projektet , ligger ett förslag på en kapacitetshöjning på (motorvägsbron) på tre filer i vardera riktningen i den nationella planen. Möjligheterna till en ny långsiktigt säker förbindelse söderut över , antingen bro eller tunnel, bör införas i den nationella planen. Ökade investeringar till drift och underhåll av järnvägen är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas mot större kapacitet och driftsäkerhet. Drift och underhåll av landets järnvägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och utgör därmed viktiga förutsättningar för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minska samhällets miljö- och klimatpåverkan. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Vi vill därför satsa mer på drift och underhåll av järnvägen och nyinvesteringar. Vi vill också möjliggöra för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. har vi godståg , i har man och i andra europeiska länder har man godståg. Det är att möjliggöra godståg även i . Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bland annat skogsnäringens konkurrenskraft. verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. Därför står vi med ett överbelastat järnvägssystem som allt för ofta drabbas av förseningar eller stopp. Enligt beräkningar uppgår de totala merkostnaderna för förseningar i järnvägstrafiken till . behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Aldrig förr har så många människor och så mycket gods färdats på järnvägen som . Detta är så klart mycket positivt då järnvägstransporter är betydligt mindre skadliga för miljön, men en allt större belastning på ett allt äldre järnvägsnät är en stor utmaning. Anslagsmedlen för drift och underhåll av järnvägen har för perioden –2029 utökats med jämfört med innevarande period. anser att resenärer, företag och industri ska kunna lita på att järnvägen fungerar. Vi vill därför förstärka resurserna till drift och underhåll av järnvägen och instämmer i regeringens satsning. En stor del av de tågstopp och förseningar som inträffar sker ofta i de större regionerna där järnvägarna är som mest trafikerade. och närliggande tågstationer utgör navet av landets tåginfrastruktur och påverkar tågtrafiken i övriga landet. Det är därför viktigt att satsningar på drift och underhåll av järnvägen i hög utsträckning kommer och de stora och mest trafikerade områdena till del. Det gynnar tågtrafiken i hela landet. Upphandling av järnvägsunderhållet i konkurrens Regeringen föreslår att järnvägsunderhållet ska förstatligas. Detta vore olyckligt. I stället föreslår att järnvägsunderhållet även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Vi anser att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas och är därför kritiska till regeringens ståndpunkt gällande detta. Vi ser dock behovet av att stärker sin funktion för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning. Väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden vill också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. anser att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . På landsbygden är det av den allra största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. Det måste finnas regelverk som skapar möjlighet för tillräckliga resurser för investeringar och underhåll i enskilda vägar. Staten bör utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna. Väghållningen av de enskilda vägarna fungerar oftast bra och är ett viktigt komplement till de statliga vägarna. är det viktigt att staten sköter om sina egna vägar i hela landet. motsätter sig försök att vältra över statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket skulle skada glesbygdens förutsättningar. Minska personolyckorna på järnvägsspår har fenomenet med obehöriga som rör sig på järnvägsspåren ökat. Fler ungdomar tar risker och uppehåller sig på järnvägsspår (spårspringning). Detta har orsakat stora förseningar i tågtrafiken både för regiontåg och för fjärrtåg. föreslår att i samarbete med tågoperatörerna arbetar fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. Kombiterminaler som snabbar upp omlastning Vid kombiterminaler sker omlastning av containrar eller lastbilstrailers mellan olika trafikslag: väg, järnväg eller sjöfart. går sådan omlastning relativt långsamt, vilket är en orsak till att rena vägtransporter ofta är det snabbaste och smidigaste sättet att transportera gods, även på sträckor där järnväg finns. Kombiterminalerna behöver därför utvecklas så att omlastning mellan väg och järnväg sker smidigare. En lösning är att containrar överförs horisontellt mellan lastbil och tåg vid kortare stopp. Bilen – ett redskap för frihet Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där man vill. Bilen är ett redskap för frihet. måste de negativa konsekvenserna av vägtrafiken begränsas, framför allt utsläppen. Men i vår iver att sänka de miljöskadliga utsläppen ska inte bilen som färdmedel offras. Därför krävs det långsiktiga och effektiva styrmedel för öka andelen förnybara drivmedel med klimatprestanda, eldrift samt effektivare transporter. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ, inte som regeringen att bestraffa människor som inte har tillgång till kollektivtrafik inom rimligt avstånd. Transportpolitikens utgångspunkt finns allt för ofta i storstäder och tätorter. Men ska hela leva behövs bilen. Skatter på drivmedel ska utformas så att de inte försvårar för vare sig boende eller företagare på landsbygden. har varit med och introducerat reformer som miljöbilspremien och supermiljöbilspremien, skärpt klimatfaktorn i fordonsbeskattningen samt skattebefriat de höginblandade och rena biodrivmedlen. Vi vill fortsätta satsa på forskning och utveckling av klimatsmart energiteknik, energieffektiva fordon och hållbara bränslen. Vi vill nu införa bonus–malus-system och underlätta för satsningar på laddstolpar runt om i hela landet genom att avsätta för laddinfrastruktur. Förläng giltighetstiden för kunskaps- och körprov Det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste nya avgifter betalas och båda proven göras om. Systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation.