kam-fs · H5C120180503fs · 2018-05-03 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Samordnings- och energiminster (S) Barn-, äldre- och jämställdhetsminister (S) Civilminister (S) Infrastrukturminister (S) Samordnings- och energiminster (S) besvarar både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Det största terrorhotet i utgörs av personer och värderingar som lyckas etablera sig i vårt land genom en ansvarslös invandringspolitik. Trots att har uttalat att det ska vara ordning och reda i invandringspolitiken duggar exemplen på misslyckanden och undantag så tätt att orden har kommit att sakna all betydelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det senaste är att regeringen vill bevilja uppehållstillstånd för 9 000 utlänningar som saknar flyktingstatus genom att slopa kravet på att deras identitet ska kunna styrkas. Med tanke på att världens främsta terrorhot , Islamiska staten, har uttalat att man använder migrationsströmmar för att infiltrera länder skulle jag vilja ställa en fråga till statsrådet . Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att vi ska kunna försäkra oss om att ingen av de här 9 000 migranterna utgör ett terrorhot? Tack, , för en fråga som är mycket angelägen! Terror är en plåga som inte bara hotar oss, utan vi har det hotet gemensamt med större delen av världen . Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att både förebygga och förhindra detta. Regeringen har från allra första början, genom en strategi mot extremism och terrorism tillsammans med flertalet av partier, vidtagit åtgärder. Vi har satsat stort på både polisen och Säkerhetspolisen för att se att de har musklerna för att ta sig an detta. Det innebär inte att vi därmed alltid kan garantera att det inte sker terrordåd, men jag tror att det viktigaste vi kan göra är att se till att både polisen och Säkerhetspolisen har de resurser som krävs och att vi har den lagstiftning som behövs för att förebygga och åtgärda i de fall där man upptäcker att någonting pågår. Vi jobbar ständigt med detta, och det kommer vi att fortsätta att behöva göra. Varken resurser eller lagstiftning är långt ifrån tillräckliga, vilket vi har konstaterat i många debatter i den här kammaren. Senast meddelade regeringen att man avser att förlänga gränskontrollen bland annat för att det finns en risk att terrorister tar sig in i vårt land. Det är en målsättning som blir vatten värd när ni slopar kravet på att styrka identiteten för tusentals migranter som redan har lyckats ta sig in i vårt land. Helt ärligt verkar det nästan som att regeringen tävlar om att ha , om inte världens, sämsta politik för att motverka hot mot den inre säkerheten. Det som ni orsakat vårt land har vi nog bara sett början av. Det är helt uppenbart att enligt är man per definition ett potentiellt terrorhot bara för att man råkar vara invandrare. Man ska påminna sig om att det värsta terrordådet i modern tid i faktiskt begicks av - en person som var född i och som begick det dådet av politiska, högerextremistiska, skäl. Oavsett vilket ska vi göra vårt yttersta för att förhindra att detta sker. Det är därför vi har gränskontroller. Det är därför vi har olika former av förstärkning av polis och säkerhetspolis, och det kommer vi att fortsätta med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till infrastrukturministern. Regeringen vill ge kommuner rätt att förbjuda dieselbilar i våra städer. Det är ett långtgående förslag som slår hårt mot alla de familjer som har investerat i en dieselbil, för miljöns skull. Regeringen vill införa förbud när det finns fler och smartare verktyg för en bättre luftkvalitet. Många kommuner vill kunna reservera parkeringsplatser för bilpooler på våra gator. De vill kunna ha olika parkeringsavgifter utifrån vilket bränsle och vilken miljöpåverkan som bilen har. De här verktygen har inte kommunerna . Det finns färdiga utredningar och förslag, men regeringen går inte vidare med dem. Varför vill regeringen införa en extrem möjlighet att förbjuda dieselbilar i våra städer men inte genom morötter och incitament uppmuntra till bilpooler och inköp av miljöbilar och ge människor en ärlig chans att ställa om? Jag tycker att det är fascinerande hur skarvar ju närmare valet vi kommer. Det finns inget förbud mot 1,3 miljoner dieselbilar, vilket man kan läsa i moderata debattartiklar landet runt. Däremot finns det en längtan, inte minst hos politikerna i , att kunna göra någonting åt de luftföroreningar som finns till exempel på där kolväteutsläppsvärdet är det dubbla. Det är klart att man måste göra någonting för att värna folkhälsan, och i skenet och spåret av den dieselskandal som har pågått ute i vill många av politiker hitta olika vägar att möta utmaningen när det gäller att säkra folkhälsan. Då har vi från regeringens sida sagt: Låt oss göra ett regelverk som är likadant i hela landet och som ger kommunpolitiker förutsättningar att kunna, på vissa gator eller i vissa delar, begränsa möjligheterna för kommande bilpark. Jag tror att det är viktigt att vi ger kommunpolitiker den möjligheten för att säkra folkhälsan, men man ska inte inbilla någon att det begränsar dieselbilsförsäljningen i . Tack, statsrådet, för svaret på en helt annan fråga än den jag ställde! Min fråga var alltså när regeringen avser att återkomma med förslag som gör det möjligt för kommuner att reservera gatumark för bilpooler och när regeringen ska ge möjlighet för kommuner att införa olika parkeringsavgifter beroende på vilken miljöpåverkan en bil har, det vill säga bra, kloka och smarta åtgärder för att ge kommuner möjlighet att uppmuntra människor att ställa om i stället för att bara rakt av förbjuda vissa bilar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag valde att svara på frågan om miljözoner eftersom inledde med att försöka påstå att det finns ett förbud mot dieselbilar, vilket inte är sant. När nu den frågan är utredd - det finns inget förbud mot dieselbilar - kan jag säga att det inte är någon tvekan om att vi från regeringens sida på olika sätt vill stimulera kommunernas möjligheter att skapa bättre miljö i innerstäderna, att hitta fler möjligheter till bilpoolsanvändning och till att växla över till laddinfrastruktur. Det är tråkigt att då väljer att ta bort pengar som går till laddinfrastruktur i sitt budgetalternativ. Min fråga går till statsrådet . gjorde regeringen i ett utspel om att man skulle inrätta en delegation mot segregation. En av de viktigaste delarna i åtgärdslistan var att agera mot kriminaliteten i de segregerade områdena. Bland annat nämndes attacker mot blåljuspersonal och hur man kan stärka det brottsförebyggande arbetet lokalt. Så här noterar jag att vi ännu inte har höjt straffskalorna för blåljusattacker. Socialdemokraterna har heller inte sagt ja till Liberalernas förslag om 2 000 kommunala ordningsvakter. senast fick jag höra ett exempel från där kommunen hade ansökt om ett större geografiskt område för trygghetsvakterna att patrullera i, men man fick inte bara avslag utan ett mindre område att förfoga över. Hur ser regeringen på det här? Tack för frågan, ! Ja, regeringen tar frågan om segregation på största allvar. För att se till att vända den här utvecklingen har vi från första början använt våra gemensamma resurser, i form av generella välfärdsförstärkningar och riktade satsningar till såväl skola som polis och socialtjänst med mera. Jag är inte nöjd. Även om sysselsättningsgraden i våra segregerade förorter ökar är jag inte nöjd, även om skolresultaten börjar vända uppåt är jag inte nöjd och även om det börjar gå åt rätt håll med skjutningarna är jag inte nöjd. Vi behöver göra mer. Därför kommer regeringen att fortsätta skärpa straffen. Vi kommer också att se till att utöka möjligheterna att använda kameraövervakning men också att kunna använda såväl polisen som vakter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag konstaterar tyvärr att det så här efteråt inte har hänt särskilt mycket, utan vi har färre poliser. Dessutom sjunker resultaten i igen. Det är bekymmersamt. Liberalerna har också uppmärksammat det. Min fråga gällde om regeringen kommer att kunna agera nu när vi börjar se att kommuner, till exempel - men nästa gång kan det vara i en annan kommun - ansöker om ett större geografiskt område där polis och trygghetsvakter kan förebygga brott tillsammans. fick avslag på sin ansökan. Hur ser regeringen på det här? och har tyvärr gett sig den på att svartmåla en ganska allvarlig situation. Ja, det finns problem. Och vi tar itu med dem. Ja, vi har genomfört ett trettiotal straffskärpningar. Och vi kommer att fortsätta göra det, för att se till att polisen har de verktyg man behöver för att beivra och förebygga brott. Ja, vi kommer att behöva göra ytterligare insatser, till exempel förebyggande insatser när det gäller skolan och välfärden och när det gäller att kunna sätta upp kameror och använda sig av vakter. Trygghet kommer vi nämligen aldrig att kompromissa med. och har antalet personer som beviljats assistansersättning från staten minskat med över 1 400. Med tanke på befolkningsökningen hade vi snarare kunnat förvänta oss att antalet skulle ha ökat. Det här har lett till att staten sparar i runda slängar 4-5 miljarder. Man sparar på dem som kanske mer än några andra har behov av samhällets stöd. Min fråga går till statsrådet . Vilka åtgärder vidtar regeringen nu för att de tusentals personer som har blivit av med eller nekats assistansersättning faktiskt ska få den? Och hur ska regeringen sätta stopp för de nedskärningar som pågår tills vi gör någon ändring i lagen? Tack, , för frågan och för möjligheten att ytterligare försöka reda ut något som är oerhört komplext. Jag är övertygad om att , som är ordförande i socialutskott, och övriga ledamöter i riksdag känner till att det är en komplex lagstiftning. Och det är inte besparingar som ligger till grund för det här, utan det handlar om en otydlig lagstiftning där domstolsprövning har lett till förändrad rättspraxis, vilket i har förändrat vardagen för väldigt många människor. Det vore klädsamt om eller andra partiföreträdare inte försökte få det att låta som att det är regeringens besparingar som ligger till grund för det. Det handlar tvärtom om just den otydliga lagstiftningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen har ändock vidtagit åtgärder. Det handlar om att frysa tvåårsomprövningar. Och det handlar om att slå fast att väntetid och beredskap ingår i grundläggande behov. Det är förändringar som gäller . Det görs alltså förändringar. Jag hoppas att många partier i riksdag kommer att vara delaktiga i det arbete som kommer att krävas för att göra en tydlig och mer förutsägbar lagstiftning när utredaren är klar. Det är nog många där ute som har dragit en lättnadens suck över att det inte kommer ytterligare försämringar. Saker var på gång som skulle ha lett till att ännu fler skulle bli av med sin personliga assistans, stöd och andra insatser som man har rätt till enligt LSS. Men faktum kvarstår: Mer än tusen personer har blivit av med en rättighet och ett stöd som det från början var lagstiftarens intentioner att de skulle få. Det innebär att statens kostnader har minskat med 4-5 miljarder . Och det kommer att fortsätta tills vi ändrar lagen. Jag är medveten om att det finns en stor oro hos många som har stora behov och som har haft assistans och behöver assistans även fortsättningsvis. Jag vill understryka att assistans är en del av en omfattande lagstiftning, nämligen LSS. Det är viktigt att vi alla förstår att olika insatser behövs för olika individer. Men jag vill återigen betona att det inte har gjorts besparingar på assistansen. Däremot är jag väldigt bekymrad över att vi har en så otydlig lagstiftning. Jag hoppas att vi tillsammans har ork och mod att gemensamt göra den tydligare och mer förutsägbar. Utbyggnaden av bredband och it-kommunikation är prioriterad för att alla människor ska omfattas av kommunikation, distribuerad välfärd med mera. It- och telekombranschen träffade infrastrukturministern angående de långa handläggningstiderna och den icke-transparenta handläggningsprocess som förestår bredbandsoperatörer som ska gräva längs med vägar och järnvägar som sköts av . Åtgärder utlovades då för att man ska rappa och skapa en mer transparent process. Dessvärre har ingenting hänt. Detta är fortfarande ett stort problem för utbyggnaden. Handläggningstiderna på vägsidan varierar just nu . Några ansökningar som skickades in godkändes så sent som i går. På järnvägssidan är motsvarande handläggningstider . Vad gör infrastrukturministern? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för frågan, ! Det är oerhört angeläget att vi kan nå bredbandsmålet. Det är ju den här regeringens stora reform för att säkerställa att vi får digitala möjligheter i hela landet. Vi är nämligen en regering för hela landet. Utbyggnadsplanen är otroligt ambitiös. Min och regeringens ambition är att vi ska nå målet, och då måste alla aktörer hjälpa till. Jag har uppvaktats av branschen. Och jag vet att det finns en dialog mellan branschen och om att underlagen ska vara fullständiga innan man lämnar in dem. Branschen själv ska ta ett större ansvar för att se till att ha ett bra underlag när man ansöker om att gräva ned bredbandskablar i olika delar av landet. Men det finns inte heller någon tvekan när det gäller att måste förbättra sina rutiner för omhändertagande av detta. Jag bereder också ett sådant uppdrag till . Jag tror att det är nödvändigt att man är tydlig. Det här målet måste kunna nås. Tack, statsrådet! Det är uppenbart att frågan tas på allvar. Men om bredbandsmålet ska nås, det vill säga att hela landet ska omfattas av fungerande it- och telekominfrastruktur - vilket riksdag i sin helhet står bakom - måste alla statliga aktörer spela med och hjälpas åt. Just nu leder bristen på transparens och de mycket långa handläggningstiderna till att ett objekt, kanske i statsrådets hembygd, som inkommer med sin ansökan i realiteten kanske inte kommer i gång med att bygga . Det är precis därför det är angeläget är vi är tydliga. Myndigheter har en skyldighet att kunna verkställa och säkerställa att vi kan nå de mål vi har satt upp. samverkar nu ordentligt med de bredbandsbolag som finns och som är aktörer och operatörer för att påskynda hanteringen inom myndigheterna. Jag har själv uppvaktats av dem. Och jag kommer att försäkra mig om att tar sitt uppdrag på allvar. Att driva en skola är ett stort ansvar. En elev kan nämligen inte reklamera en misslyckad skolgång. Skolan är helt enkelt för viktig för att stora vinster eller religiös påverkan ska få styra våra barns utbildning. Höga betyg ska sättas för att eleverna når kunskapskraven, inte för att ge en bra bild av skolan. Låt mig säga en självklar sak: Alla är inte lämpliga att driva en skola. Oseriösa och direkt kriminella aktörer har inte i skolan att göra. Det är självklart för mig och för oss socialdemokrater. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför är min fråga till statsrådet : Kan statsrådet här, inför kammaren och svenska folket, beskriva regeringens initiativ för att stoppa oseriösa aktörer från att få tillstånd att starta skola? Tack, , för den här viktiga frågan! Vi har bland världens mest generösa regler för etablering av skolor. Vi tillåter extrema trossamfund att starta friskolor och få offentliga medel. Vi tillåter kommersiella riskkapitalbolag att starta skolor med syfte att ha en hög avkastning och vinstutdelning. Inget annat land har så generösa regler, och det är våra barn som får betala priset. Regeringen har bestämt sig. Vi ska sätta stopp för detta. har två propositioner på sitt bord. Den ena förslaget gäller ägar- och ledningsprövning och handlar om vilka som ska få vara ägare och leda skolverksamheter. Det andra förslaget gäller begränsning av vinsterna i svensk skola. Detta är förslag som är nödvändiga för att skapa ordning och reda och för att den situation som vi har ska upphöra. Vi sticker ut i jämförelse med samtliga västerländska länder. Inget annat land tillåter denna oordning inom den offentligt finansierade skolan. Det ska vi stoppa. Tack för det engagerade svaret! Det är mycket viktiga besked från den . har att hantera två propositioner som vi ska göra vårt allra bästa för att ta genom i den här . Tyvärr går kanske framgångarna för dessa propositioner inte den väg som vi vill. Det finns ytterligare saker som vi kan göra, nämligen att se till att offentlighetsprincipen råder också i våra börsnoterade bolag. Det är klart att det finns friskolor som gör bra , men insynen måste vara likadan där som i kommunala skolor. Vad avser statsrådet att göra där? Frågan är inte avgjord. Det är den här kammaren som bestämmer om vi ska tillåta obegränsade vinstuttag från skolan, om vi ska tillåta olämpliga ägare att driva skolverksamhet. Det är ni som sitter i denna kammare som avgör detta. Klarar riksdag att stå emot lobbyisternas intressen, då har vi en lagstiftning på plats som sätter stopp för detta. ligger bollen hos , och svenska folket följer utvecklingen. När man som politiker påverkas personligen av en fråga kan det vara viktigt att hålla distans. Men vill jag sälla mig till alla dem som drog en lättnadens suck när regeringen tydligt satte ned foten mot besparingar i LSS. Det var många som hade en klump i magen vid tanken på omprövning, minskade timmar eller till och med avslag. Klumpen i magen bars av henne som just hade fått ett jobb och kanske måste sluta, av honom som ville fortsätta ett fullt föräldraskap där andras händer också behövdes, av storebrorsan som behövde sina föräldrar även när lillasyster som inte kan andas själv kom till världen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund LSS behöver sannerligen ses över, fru talman, för att stärka rättigheter för dem som behöver välfärden mest, inte för att spara. vill jag höra från om vad som är regeringens vision för LSS. Tack, , för frågan! Trygghet och trygga människor som vågar är min egen och regeringens utgångspunkt i politiken. LSS är en väldigt viktig del av detta. Jag vill understryka att det finns många andra delar i funktionshinderspolitik som förtjänar att debatteras, diskuteras och stärkas. Men din fråga handlade just om LSS. När det gäller människors behov av att få det stöd som krävs kan det handla om assistans, om ledsagning eller tolktjänst. Det finns många olika insatser. Min vision är naturligtvis att se till att varje enskild individ blir sedd som den individ man är och att vi förstår att människor har olika behov. Att man har behov för att kunna delta fullt ut i arbetslivet, i skola, i utbildning och i familjeliv är oerhört väsentligt. Regeringens ambition med den tillsatta utredningen - som inte längre har ett besparingskrav på sig - är att den ska fokusera på . Det är uppenbart att statsrådet är engagerad. Det är otroligt viktigt att ha individen i centrum. kan det i verkligheten bli så att om en människa nekas assistans faller man helt mellan stolarna. Det är naturligtvis också ett problem att adressera. Om välfärden inte bär dem som behöver den som mest är jag övertygad om att dess legitimitet hos oss alla kommer att urholkas. Individen i centrum är helt avgörande och även att lagen är så tydlig och förutsägbar att man vågar lita på att man får stöd. Det är sällan tillfälligt utan det handlar ofta om . fattade regeringen beslut om att man inte längre ska göra tvåårsomprövningar och att väntetid och beredskap ingår i grundläggande behov. Vi har också framför oss ett beslut som handlar om att när man nekas statlig assistans och behoven bedöms vara mindre ska kommunen kontakta den enskilde för att hitta andra lämpliga insatser STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . Klyftorna mellan små och stora orter ökar i . Också klyftorna mellan regioner ökar. SNS har i en rapport visat att klyftorna har ökat . Klyftorna mellan regioner ligger på samma nivå som . Vilken typ av regionpolitik bedriver vi i som trycker på den här utvecklingen? Eller är det frånvaron av regionpolitik som skapar klyftorna och som i sin tur har skapat fenomen som brexit, Trump och andra nationalistiska rörelser i världen? Människor känner sig övergivna i den globaliserade världen. Min fråga är: Finns det verkligen ett landsbygdsperspektiv i regeringens satsningar? Hur ser det ut med skogspolitiken, infrastruktursatsningar, strandskyddsreglerna och flytt av myndigheter? Tas hela landet i bruk, och finns staten representerad i hela landet? Tack, , för en oerhört central fråga! Mitt svar är enkelt: Ja, katastrof när det gäller förvaltningens ansvar för sammanhållningen i vårt land börjar vi nu se en förändring. Under de föregående tre åren har vi börjat med en omlokaliseringspolitik där vi flyttar statliga jobb och myndigheter från till andra delar av landet. Vi etablerar nya verksamheter utanför , till och med utanför residensstäderna, för att se till att få bättre spridning på de statliga jobben. , , öppnar vi nya statliga servicekontor där man kan uträtta sina myndighetsärenden i tio av de arbetsmarknadsregioner som har sämst statlig närvaro. Men det är bara en start. Vi måste hålla fast vid detta. Vi måste sätta upp den svenska statens flagga och symboler i alla delar av vårt land och se till att alla medborgare verkligen känner att svenska staten tar ansvar för sammanhållningen. Statsrådet vet också att det här har pågått , så det handlar inte om de sista åtta. Jag kan hålla med om att det är ett problem i samhällsstrukturen. Vi satsar resurser på tillväxtområden. Om man skulle bygga höghastighetståg mellan tre storstäder, och så flyttar det in hundratusentals människor till dessa orter. Det är fantastiskt. Men var kommer dessa människor ifrån? De kommer från områden där detta skapar en ännu större klyfta. Finns det inte en risk här? Ja, det finns risker. Inom mitt ansvarsområde handlar det om att vi måste ha en styrning av förvaltningen. Det är inte upp till varje generaldirektör att hantera frågorna om lokalisering, utan regeringen har helhetsansvaret. Vi måste hålla fast vid den utveckling som vi har haft där vi går in och styr myndigheterna. Det är inte alltid bekvämt, men det är nödvändigt för sammanhållningen i vårt land, för delaktigheten. Medborgarna i hela landet ska känna att staten tar ansvar för hela landet, inte bara för storstäderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det lyfts kritiska röster om att vägarna på landsbygden är av mycket dålig standard. (S), kommunstyrelsens ordförande i , skriver i Dagens Samhälle att man inte kräver fyrfiliga motorvägar, men man vill gärna slippa att köra på grusvägar som är i så dåligt skick att bilarna går sönder när man kör på dem. (S) i kommun delar uppfattning och tillägger att de som bor i glesbygden kör på dessa dåliga vägar för att ta sig till jobbet och att nivån på dessa vägar behöver höjas. Vi vet att både gods- och persontrafik ökar, och det ökar också slitaget. Hur tänker ministern agera för att höja anslagen och därmed standarden på vägar främst i glesbygden? Vi höjer väganslagen. När kom med sitt förslag till nationell plan varnade de för att det fanns en risk att vi skulle få försämrad kvalitet på det kapillära vägnätet som det heter, det vill säga mindre vägar på landsbygd. Då sa vi i regeringen faktiskt att det inte var acceptabelt, och redan månaden efter lade vi extra i budgetpropositionen i så kallade potthålspengar. Det innebär extra öronmärkta pengar för att säkra och förbättra kvaliteten i det mindre vägnätet. Det var för övrigt en budget som röstade emot. Jag tror att det är helt nödvändigt att förbättra kvaliteten i hela infrastruktur. Den blev sorgligt underfinansierad under de år då vi hade borgerlig regering i . lägger vi 100 miljarder mer i den kommande nationella planen för infrastrukturen för att både vägar och järnvägar men också sjöfarten ska få bättre förutsättningar framöver. Satsningen på 622 ½ miljard är gedigen.