kam-fs · H5C120180301fs · 2018-03-01 14:00:00 — Om ett socialdemokratiskt kommunalråd efter goda argument kan ändra uppfattning , är det verkligen omöjligt för regeringen att efter lika goda argument förstå att ett nationellt ansvar kräver ett nationellt tiggeriförbud? Detta är statsrådet ansvarsområde, men eftersom hon inte är här och jag har de allmänna frågorna är det jag som svarar på frågan. Tiggeri är något vi givetvis inte kan acceptera i den svenska gatubilden, och ingen människa ska behöva tigga för sin försörjning. Ansvaret för de personer som sitter och tigger på ligger på regimerna i deras hemländer. Ofta är det andra EU-medlemsländer. Därför har regeringen jobbat gentemot dessa länder för att de ska ta ansvar för sina invånare. Men vi är givetvis också beredda att titta på andra åtgärder för att få en förändring i situationen för dessa personer. Det man gör i är en möjlighet, men det viktigaste är att människor som ger till tiggare vet att de riskerar att bidra till människohandel. Frågan om ett tiggeriförbud har drivits av sedan förra mandatperioden. har det hänt en hel del. Regeringens egen samordnare för utsatta EU-medborgare har ändrat uppfattning och förespråkar ett tiggeriförbud. Länder i vår omgivning förespråkar förbud. har anpassat sig i vindens riktning och förespråkar ett förbud. I sak är vi överens med regeringen om att tiggeriet ska upphöra. Men vad är vitsen med att studera verkningslösa åtgärder? har ju lagt det bästa förslaget på bordet. Jag är inte säker på att det är det bästa förslaget, för det är inte självklart att polisen ska lägga en massa resurser på att hindra människor från att sitta utanför Ica och be om hjälp när vi har brist på polisresurser. Vi behöver dock se vilka möjligheter som finns i kommunerna. Viktigast av allt är dock att alla som ger till tiggare ska veta att man riskerar att bidra till människohandel. Vi har sett förskräckliga exempel på hur människor utnyttjas via tiggeri. Regeringen har därför gjort också denna typ av människohandel olaglig och skärpt straffen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till utrikesminister . Enligt organisationen förföljs var tolfte i världen. Det handlar om 250 miljoner utsatta kristna världen över. Allra värst är situationen i där kristna har utsatts för folkmord av och många islamistiska stater har infört olika typer av religionsförtryckande lagar. De kristna assyrierna i har minskat från 1,4 miljoner 2003 till dagens ca 200 000. Det är ett folkmord och en etnisk rensning som regeringen fortfarande förnekar. FN har nästan inte gjort något för att motverka kristnas utsatthet i världen. Man pratar endast om islamofobi och antisemitism, aldrig om kristofobi. Som medlem i säkerhetsrådet är den medansvarig. När nu pressas tillbaka måste också något göras för att stötta de kristna utsatta i världen. Därför, fru talman, vill jag ställa utrikesministern frågan: Hur arbetar i säkerhetsrådet för att förbättra situationen för förföljda kristna i ? Det är riktigt att situationen för de kristna i har förvärrats . Jag håller med om beskrivningen och utmaningen. påpekar konsekvent behovet av att upprätthålla och stärka respekten för mänskliga rättigheter. Det gör vi också i säkerhetsrådet i den mån det diskuteras där. Vi har en löpande dialog med olika regeringar och det civila samhället i om vikten av att få inkluderande politiska dialoger. Detta är särskilt viktigt just nu i . Också i kontakt med olika trossamfund kan vi få bättre kunskap om deras situation och få förslag till åtgärder. Vi behöver ansvarsutkrävande och lagföring av de brott som begås, och vi behöver se till att det blir inkluderande politiska processer i de länder som har drabbats av en rad olika dåd som riktas mot kristna. Om vi ser till de åtgärder som har vidtagits av världssamfundet är det ändå ett misslyckande och otillräckligt. De kristna i är inte på väg tillbaka till sina hembyar, utan de är på väg till , och andra delar av världen. Jo, de kan inte leva i ett land där de är andra klassens medborgare och där de står under ständigt hot att bli halshuggna. Det är därför de stöder och liknande. Det behövs direktstöd till kristna i . Det ger just . Vad anser ministern om det? Det är viktigt att man i uppföljningen av att ha lyckats bekämpa Daish ser till att det blir en situation i som skapar en inkluderande politisk dialog och process. Man måste också få fram beslutsfattande om utredningar av de brott som har begåtts mot kristna och i många fall mot mänskligheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför måste man ta detta steg för steg och fortsätta att jobba med regeringar och jobba bilateralt. Man måste också genom FN förstås göra allt man kan för att se till att detta täcks. Min fråga går till statsrådet . Den är kort och gott: Varför tillsätter regeringen inte en utredning om överförmyndarverksamheten för en förbättring av systemet med gode män? Alla, det vill säga majoriteten i , Kommuner och Landsting och regeringens egen granskare är överens om att verksamheten måste utredas, reformeras och förbättras. män behöver kompetensutvecklas, för de har ett svårt och omfattande uppdrag. De jobbar ideellt, men regeringen gör inget för att underlätta för dem att få en rimlig verksamhet. Jag delar på alla sätt frågeställarens uppfattning att de tusentals gode män över hela landet som gör en fantastisk insats för sina medmänniskor är oerhört värdefulla. Efter det har länsstyrelserna lämnat sina synpunkter om önskad ytterligare tillsyn. Vi har också , och det pågår ett arbete i med att besvara denna rapport, där en mängd angelägna frågor finns om att öka kvaliteten och säkerställa det utövande som gode män gör i hela landet. Man skulle ha tillsatt en utredning mycket tidigare och inte väntat på . Man kunde ha använt de synpunkter som fanns i utredningen, för detta är angeläget. Vi får inga gode män - de vill inte ta på sig uppdraget därför att det är för svårt och komplicerat. Det är tydligt att vi behöver ett nytt ledarskap här i , för regeringen brister i att ta hand om de mest utsatta och svaga i vårt samhälle. Vi är inte överens om att det behövs en ny regering, men vi är överens om hur viktigt det är att fortsätta utvecklingsarbetet med gode män. Jag tror också att det finns en kunskap i riksdag om att vi tog ett omfattande ansvar efter 2015, då många av de ensamkommande behövde stöd av en ställföreträdare. Detta har naturligtvis ökat trycket i hela organisationen. Det pågår ett utvecklingsarbete, och regeringen avser att återkomma . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet . kom med en rapport som visar att friskolor systematiskt blåser upp elevernas betyg. Friskoleelever får högre betyg i gymnasiet men klarar sig sämre på högskolan. Som medborgare blir jag otroligt orolig, då kunskap är A och O för som kunskapsnation men också för eleverna som individer. Som riksdagsledamot från blir jag också orolig med tanke på att det finns många friskolor här. Det är klart att både elever och föräldrar måste kunna vara säkra på att betygen speglar kunskapsnivån. Skolsystemet ska hjälpa elever att nå sin fulla potential, inte skapa ojämlikhet och segregation. Jag undrar därför: Vad ämnar regeringen göra för att stävja betygsinflationen bland skolor som godtyckligt delar ut höga betyg? Betyg är viktiga. De är viktiga för ungdomar för att dessa ska kunna få den utbildning som de kämpar för att komma in på, men de är också viktiga för att föräldrar ska kunna känna stor trygghet gentemot skolan. Betyg ska naturligtvis sättas efter elevernas kunskap och kompetens, inte efter vilken skola de går i. Jag har med intresse tagit del av den aktuella studien från . Det är en välgjord registerstudie där man har gjort en ordentlig kvantitativ genomgång av detta, men däremot svarar den inte på frågan "Varför?". För att komma vidare med den frågan har jag kallat till mig . Jag har också bjudit in SKL, och Skolinspektionen för att diskutera vad som ligger bakom siffrorna och hur vi kan gå vidare för att säkerställa att betyg sätts efter kunskap och inte vilken skola eleven går på. Tack, statsrådet, för det kloka svaret! Jag har en följdfråga. Detta är något som har diskuterats , eller man har i alla fall misstänkt att det är på det här sättet. Det pratades om det till och med när jag gick på gymnasiet, vilket börjar bli , även om jag inte vill att det ska vara så. Min fråga är: Hur kan vi göra så att vässas så att vi får bort det som sker i praktiken? Alltså: Hur går vi från ord till handling i denna fråga? På lång sikt bör vi ta tag i det som kan vara roten till det onda, nämligen att vi har en styrning av den svenska skolan där skolor konkurrerar om elever. Denna styrning hittar vi inte i andra länder - vi ser ingen kö av länder som vill följa det svenska skolexperimentet. Men så länge vi har det så måste vi hantera nutiden, och då gäller det att på kort sikt säkerställa att betyg sätts mer likvärdigt och rättssäkert. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till finansministern. och regering administrerar just nu en nationell vårdkris. Verkligheten är ett förödande facit: Vårdköerna har fördubblats , köerna till BUP har tredubblats, inget landsting lever upp till vårdgarantin för prostatacancer - inte ett enda - och endast en av tio med livmoderhalscancer får vård i utlovad tid. Inför valet lovade att alla cancerpatienter skulle få behandling , men har vårdköerna faktiskt fördubblats. Politiken är helt misslyckad. Fler tvingas vänta, och hopplösheten växer. Min fråga är: Varför skulle någon våga tro att just denna regering kan rätta till den vårdkris den själv har skapat? Situationen är bekymmersam i alldeles för många landsting, men en sak vet jag: Svaret på att få snabbare behandling kan aldrig vara stora skattesänkningar. Skattesänkningar anställer inte sjuksköterskor, läkare eller undersköterskor. Det är tre saker som behövs: Det behövs fler som utbildar sig inom dessa yrken, och då behöver vi fler utbildningsplatser, vilket regeringen har tillsatt. Vi måste se till att det är bra arbetsvillkor inom vården, och där har regeringen kommit med särskilda pengar. Vi behöver mer resurser, och det har regeringen tillfört. Vi kommer, om vi får chansen, att fortsätta att tillföra ytterligare resurser. För oss är detta viktigare än skattesänkningar. , däremot, vill sänka skatten med 30 miljarder och skära ned på landstingen och sjukvården med . Det kortar inga köer. Min fråga riktar sig till gymnasieminister och gäller de nationella proven. Syftet med de nationella proven är i huvudsak att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. De hjälper till att konkretisera ämnesplaner och kursplaner, vilket i sin tur ska leda till ökad måluppfyllelse hos våra elever. Trots att vi i denna kammare har enats om att nationella prov fyller en viktig funktion har regeringen nu beslutat att halvera antalet prov på gymnasiet med motiveringen att lärarna har en mycket pressad arbetssituation och att eleverna upplever dem som stressande. Men vi kan ju inte eliminera allt som är jobbigt i tillvaron. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag håller med om att nationella prov ökar arbetsbelastningen för lärare, men varför inte titta på hur man kan förenkla genom exempelvis extern rättning i stället för att ta bort hälften av proven, som är ett viktigt verktyg för likvärdigheten? Regeringen har genomfört ganska stora förändringar när det gäller de nationella proven. Vi har, efter att bifallit vårt förslag, bestämt att resultaten på de nationella proven särskilt ska beaktas när betygen sätts. Vi har sagt att de nationella proven ska bedömas av en annan lärare än den som undervisat. Vi har också sagt att de nationella proven ska bedömas efter det att eleverna har skrivit dem anonymt, det vill säga den rättande läraren ska inte veta vilka elever som har skrivit proven. Dessutom går vi nu vidare med en stor digitalisering av de nationella proven. Allt detta kommer att leda till större rättssäkerhet. Om det minskade antalet nationella prov skulle leda till att de farhågor som nämner blir besannade kommer vi naturligtvis att titta på den saken också. Min fråga riktar sig till migrationsminister . Frågan bottnar i en debattartikel från allianspartiernas ledare som jag läste i . Där gav de äntligen åtminstone något sakpolitiskt förslag på hur de vill samregera efter valet. De sa bland annat att de vill återgå till en migrationspolitik som baseras på den överenskommelse som träffades med Socialdemokraterna , det vill säga före de åtstramningar som tack och lov fler partier sedermera har insett var nödvändiga. Jag är nyfiken på att höra Socialdemokraternas syn på detta utspel och om man kan tänka sig att återgå till en sådan migrationspolitik och om man vill göra detta tillsammans med allianspartierna. Eller är man är beredd att hålla fast vid en stram migrationspolitik, och kan man i så fall tänka sig att titta på stöd för den hos andra partier? Vi i regeringen har gjort ett antal värdefulla överenskommelser , också inom migrationsområdet, men regeringen har också med stöd av fattat beslut om nödvändiga lagregleringar, allt i syfte att följa de händelser vi har i omvärlden men också utvecklingen bland medlemsstaterna i . Regeringens uppfattning är att vi fullt ut står bakom de regler och den lagstiftning som vi har . Regeringen har också gett ett besked om att den tillfälliga lagen ska gälla fram . Generellt välkomnar jag också inom migrationsområdet så breda överenskommelser som möjligt. Jag tycker att det är mycket bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till finansministern. Bara i beräknas skatteflykten, enligt SVT:s , kosta . Det rör sig om näringslivsjättar och förmögna privatpersoner som använder mer eller mindre ljusskygga metoder för att undvika att betala skatt här i landet. Det är personer som anser sig stå över våra svenska lagar och regler och som skor sig på andras bekostnad. är mycket pengar. Det är ungefär lika mycket som vårt militära försvar kostar , eller hela rättsväsendet - poliser, domstolar och kriminalvård - eller alla barnbidrag under . Skatteflykten innebär alltså stora kostnader för och för vanligt folk, och den måste få ett slut. Jag vill fråga finansministern vad regeringen gör för att få ett stopp på detta. tar upp en mycket viktig fråga. Regeringen har från dag ett när vi klev in i jobbat stenhårt för att få bukt med skatteflykt och skatteundandragande. Det handlar om stora pengar. Men det handlar också om att alla de företag som gör rätt för sig inte ska riskera att bli utkonkurrerade av företag som fuskar. Därför har vi presenterat ett tiopunktsprogram för att vidta en lång rad åtgärder för att minska skatteflykten. Det handlar om att jobba på internationell nivå - global nivå. Vi jobbar aktivt inom för att få till stånd regler för att minska möjligheterna till skatteundandragande för multinationella företag. Vi jobbar inom EU, där vi bland annat har en svart lista som ytterligare ett sätt att försvåra detta och vara tydliga med vilka länder som inte har sjysta skatteregimer. Vi jobbar också nationellt i , där vi bland annat har ökat resurserna till och infört personalliggare i fler branscher, och det blir nu månadsuppgifter på individnivå. Vid ett replikskifte under den utrikespolitiska debatten påstod utrikesministern bland annat att ett Natomedlemskap inte skulle göra säkrare. Det är i sig ett anmärkningsvärt och, enligt min mening, felaktigt påstående. Utrikesministern dristade sig också till att ifrågasätta både Natos intentioner och nuvarande status och även det fundament som Nato vilar på, nämligen medlemsländernas skyldighet att bistå ett annat medlemsland vid ett angrepp. Detta är ett synnerligen anmärkningsvärt uttalande, och det väckte också en hel del reaktioner. Vi har i under en lång rad år närmat oss Nato, och Nato är en mycket viktig partner för oss - detta alldeles oavsett hur man ser på ett eventuellt framtida medlemskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Att utrikesministern ifrågasätter själva fundamentet för försvarsalliansen är därför mycket allvarligt. har delvis försökt bortförklara detta i efterhand. Men jag vill ändå fråga: Varför uttalade sig utrikesministern som hon gjorde, och vad menar utrikesministern egentligen med sitt uttalande? I förhållande till Nato har liksom valt en samarbetslinje och inte en medlemskapslinje. Det är ett samarbete som ger oss möjlighet till politisk dialog och till flexibilitet att utveckla den svenska Försvarsmakten, både för det nationella försvaret och för förmågan att vara med i olika internationella krishanteringar. Militär alliansfrihet, stärkt militär nationell förmåga och fördjupade samarbeten bygger på en svensk modell som syftar till att minimera spänningar men också ta sig an utmaningar. Vi kommer fortsatt att hålla fast vid det. Det som jag säger är att om vi ändrar på vår säkerhetspolitiska doktrin riskerar vi också att ifrågasätta vår säkerhet. Jag menar att det är oklokt att göra. För övrigt har jag bara konstaterat fakta när det gäller vilka som är betydelsefulla i Natosammanhang och att Nato har en diskussion att föra. Svensk ekonomi går betydligt bättre än tåget. Regeringen har vänt underskott i statens finanser till överskott, sysselsättningen är rekordhög och statsskulden är rekordlåg. Svensk järnväg behöver rustas upp och byggas ut. Regeringen har därför ökat anslagen till infrastruktur med och planerar att bygga nya stambanor i den takt som ekonomin tillåter. Nya stambanor är dock mer än bara räls. De skapar nya arbetsmarknadsregioner och kan ge över 250 000 nya bostäder enligt Sverigeförhandlingen. Just nu kretsar mycket av debatten kring att lånefinansiera nya stambanor för att snabbare bygga banorna och tidigare få del av de nyttor som de nya spåren kan ge. Kan finansministern redogöra för varför regeringen hellre ser en finansiering via anslag än lån, trots att svensk ekonomi går så bra och bättre än tåget och statsskulden är så låg? Jag tackar för frågan. Det spelar ingen roll i statens budget om man lånar eller om man finansierar över anslag, därför att det som styr statsbudgeten är nivån på det offentligfinansiella sparandet. För den nivån på det offentligfinansiella sparandet är det helt oväsentligt på vilket sätt man finansierar till exempel ett järnvägsbygge. Avvägningen när det gäller hur mycket pengar man vill lägga på att bygga nya järnvägar, hur mycket pengar man vill lägga på sjukvården, polisen, försvaret och annat blir man inte av med genom att man konstruerar nya järnvägsbyggen via lånefinansiering, utan den avvägningen kommer man att behöva göra . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Här förs det nu en diskussion där också oppositionen kommer att bjudas in för att göra precis denna avvägning, alltså hur mycket som ska läggas på att bygga nya stambanor, för nya stambanor behöver vi i . Min fråga går till statsrådet . lyssnade jag på en interpellationsdebatt mellan min partikollega och statsrådet. Fölster undrade varför regeringen stänger dörren till altruistiskt surrogatmoderskap i , det vill säga att en kvinna oegennyttigt ska kunna hjälpa en ofrivilligt barnlös kvinna att få ett barn. Statsrådet höll med Fölster om att kvinnor har rätt till sin kropp och menade att just det faktum att kvinnor har rätt till sin kropp "är kanske ett av de allra viktigaste skälen till att regeringen inte går fram med förslaget om surrogatmoderskap". Statsrådet anser alltså att kvinnan har rätt till sin kropp. Men menar statsrådet att kvinnor i är för lättpåverkade för att själva kunna besluta om deras kropp ska få bära fram en annan kvinnas barn. Jag tycker att detta vittnar om ett förmynderi som jag trodde att vi hade lämnat bakom oss för länge sedan. Min fråga blir därför: Är det statsrådet eller den enskilda kvinnan som bestämmer om kvinnans kropp? Bakgrunden till detta är ett utredningsuppdrag om olika vägar till föräldraskap som gavs av den dåvarande borgerliga regeringen. Utredningen innehåller en mängd olika förslag och möjligheter för barnlösa par. Utredningen föreslår att man inte ska göra det tillåtet i inom svensk hälso- och sjukvård med surrogatmoderskap. Det finns ett antal presenterade argument för detta. Regeringen har mycket omsorgsfullt bedömt frågan och kommit fram till samma slutsats som utredningen. Såvitt jag förstår har detta också ett starkt stöd i . I fråga om detta finns det många olika svåra etiska avgöranden. Det handlar om den eller det par som önskar sig ett barn. Det handlar också om det barn som kommer till. Men det handlar också om den kvinna som förväntas bära fram ett barn till någon annan. Detta är en mycket omsorgsfull bedömning som har landat i ett nej. Min fråga går till statsrådet . uppföljning av Alliansens gymnasieskola visar att fler av de elever som påbörjar gymnasiet också avslutar det. Den största förbättringen finns på yrkesprogrammen. Eftersom de har dragits med stora svårigheter är det mycket glädjande, och denna syn tror jag att vi delar. Att utvecklingen går åt rätt håll får inte överskugga det faktum att tre av tio elever fortfarande inte klarar gymnasiet inom utsatt tid. Här måste vi göra mer. Ett viktigt steg är att förbereda de elever som ska börja på gymnasiet för att fler ska kunna gå igenom och klara gymnasiet. och regeringens gymnasieutredning har därför bland annat föreslagit att behörighetskraven till gymnasiet ska vara lika höga oavsett om programmen syftar till högskole- eller yrkesstudier. Men tyvärr har regeringen backat från utredningens förslag. Varför föreslår inte regeringen att det ska ställas lika höga krav för att bli antagen till ett högskoleförberedande program som ett yrkesprogram? Regeringen har lagt två förslag på Lagrådets bord. Det ena förslaget innebär att yrkesprogrammen ska bli högskoleförberedande med en möjlighet för eleverna att välja bort de ämnen som leder till högskolebehörighet. Det andra förslaget innebär ett avsevärt starkare stöd för de elever som går i gymnasieskolan med rätt till och med avsevärt mer undervisning på introduktionsprogrammen. Det ska helt enkelt vara ett starkare ansvarstagande för elevens hela skolgång som ett starkt ansvar ska vila på eleven själv. Eleven ska ta ett starkt och med stigande ålder ökande ansvar för sina egna studier. Det är vår bedömning att förslagen sammantaget kommer att leda fram till en avsevärt mer framgångsrik gymnasieskola. De förslag som specifikt frågar efter tittar vi fortfarande på i . Vi avser att återkomma i denna fråga, som är lite komplicerad. Frågestunden var härmed avslutad.