kam-fs · H5C120180524fs · 2018-05-24 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Justitie- och inrikesminister (S) Civilminister (S) Gymnasie- och kunskapslyftsminister (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Jag riktar min fråga till justitie- och inrikesminister . I har vi något som kallas moralpoliser, det vill säga män som i det närmaste patrullerar våra offentliga miljöer för att kontrollera kvinnor - vilka kläder de har på sig och vilka de umgås med. Vi moderater har presenterat förslag för att straffa detta beteende mycket hårdare genom att införa ett nytt brott: olaga frihetsbegränsning. Vi vill dessutom skapa en konkret möjlighet att utfärda tillträdesförbud för dem som skapar den sortens otrygghet på ett antal platser i . Min fråga till justitie- och inrikesministern är: Är regeringen beredd att gå fram med nya förslag för att se till att det är moralpolisernas och inte kvinnornas frihet som begränsas i ? Jag är naturligtvis beredd att föra en diskussion med om vi kan göra något ytterligare också i det här avseendet. Vi har en lagstiftning som handlar om ofredande, det vill säga precis den typen av beteende, när man går på folk och säger: "Jag tycker inte om hur du är klädd" och "Varför går du här?". Den lagstiftningen träffar sådana situationer . Jag är självklart öppen för att föra en diskussion om hur vi kan utveckla det ytterligare. Men jag vill gå ännu längre. Vi pratar om en bredare lagstiftning för att komma åt den typen av hedersproblematik på ett mer påtagligt sätt . Det handlar till exempel om skarpare lagstiftning när det gäller tvångsäktenskap och barnäktenskap och när det gäller att förhindra att flickor förs utomlands för att giftas bort. Vi är på väg fram med en sådan lagstiftning också, för att se till att stoppa och förebygga det. Jag får tacka ministern för svaret. Regeringen kommer att ha ett brett stöd från för alla förslag som generellt angriper hedersproblematiken. Det är korrekt att det finns möjlighet att lagföra folk för ofredande . Men om vi ska vara ärliga handlar det i praktiken om böter. talar vi om att det ska kunna leda till fängelse . Avslutningsvis: Är ministern beredd att lägga fram förslag och ge poliser möjlighet att utfärda tillträdesförbud? Jag ser betydande gränsdragningsproblem i den frågeställningen. Men vi kan gärna ta en diskussion om det också, . Utöver ofredande har vi en annan lagstiftning som handlar om olaga hot. Där kan man också gå betydligt högre upp i straffvärde. I stor utsträckning ägnar sig åt att slå in öppna dörrar. Man försöker hitta en ny brottsrubricering för det som i mångt och mycket redan är kriminaliserat. Det kanske har med den stundande valrörelsen att göra. Jag riktar min fråga till statsrådet . För fyra eller ställde jag en fråga om den extrabudget som regeringen har lagt fram och om den amnesti eller möjlighet att stanna som man har presenterat för personer som är vuxna och som saknar skyddsskäl men som man ändå vill låta stanna i landet. I det replikskiftet framfördes det som vi har hört tidigare men som vi nu hörde från statsrådet själv, nämligen att det handlar om personer som var minderåriga när de kom och som har drabbats av de långa handläggningstiderna på ett sådant sätt att de har fått en annan bedömning än de skulle ha fått, och därför bör de ges en andra chans. som var gjorde en granskning. Där klargjordes att åtta av tio har fått sin ålder uppskriven. De har alltså angett en felaktig ålder. De var kanske inte alls barn när de kom. Det står också klart att menar att bedömningen hade blivit annorlunda i väldigt få fall om de hade prövats snabbare, under de 15 månaderna. Står statsrådet fast vid skälen som ligger bakom lagstiftningen? Det här är en situation som har uppstått på grund av att det kom väldigt många människor till vårt land . Många som kom var också minderåriga, det vill säga under . På grund av att vårt migrationsverk inte hade kapacitet för att hantera så många ärenden blev handläggningstiderna i många fall väldigt långa. Det ledde också till att de unga i en hel del fall hann fylla . Det har gjorts en del åldersbedömningar. Regeringen har också sagt att den som bedöms vara uppenbart vuxen inte omfattas av förslaget att få stanna och få uppehållstillstånd för att fortsätta med gymnasiestudier. Men jag tycker inte att det ska ses som en helhet, som att det gäller alla. Det var många unga som kom hit som minderåriga. Då tycker regeringen att deras möjlighet att få stanna också ska bedömas utifrån den situation som de var i när de kom hit. Det tycker vi är en grundläggande rättighetsprincip. Jag kan bara beklaga att inte delar den bedömningen. Vi tycker att människor ska få en rättvis bedömning. Det finns många hål i det resonemanget. Till att börja med klargör som sagt självt att i den absoluta merparten av fallen hade bedömningen inte blivit annorlunda om den hade gjorts inom de 15 månader som satts som gräns. Det är inte ett faktum. Det är inte relevant här. Det är också på det sättet att åtta av tio har fått sin ålder uppskriven. Den absoluta merparten var alltså äldre än de uppgav när de först registrerades. Min fråga kvarstår. Menar man att det är rimligt att ge dem som har ljugit om sin ålder en möjlighet att stanna? Vi vet väldigt väl att det görs olika bedömningar av människors möjligheter att stanna i vårt land beroende på om man är minderårig eller . Vilket mottagande man får och vilka resurser man får tillgång till är också olika. Det är alltså en viktig princip att avgöra om man är under eller . Jag tycker att det är ett grundläggande, sunt ställningstagande som regeringen har kommit fram till. Det finns också stöd för det här i . Man ska bedömas enligt den ålder man var när man kom till landet. Jag vill vända mig till justitie- och inrikesminister . Polisen har problem. Det känner vi till. Problemen fokuseras ganska ofta på utsatta områden intill storstäder. Men det är ingalunda bara där det är problem. Vi har också problem i svensk landsbygd. Hur polisen är bemannad på olika ställen tenderar att bidra till den regionala klyvningen. I , som jag kommer från och representerar, har vi ungefär 200 poliser på en yta som är större än eller . Det skapar utmaningar i sig. Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet nöjd med regeringens och statsrådets egen insats för att få poliser över hela landet? För regeringen är det oerhört viktigt att polisen finns tillgänglig i hela landet och att det finns en väl utbyggd polisorganisation var man än bor någonstans. Man har faktiskt en rättighet att känna den trygghet som en stark polisnärvaro innebär. Det är därför vi har fattat beslut om att gå in med de stora satsningar på polisorganisationen som vi nu gör. Vi utbildar nu dubbelt så många poliser som alliansregeringen gjorde. Från 600-700 ökar det till 1 300, som går ut . Vi kommer att fortsätta bygga ut kapaciteten. Vi måste upp till närmare 2 000 utbildade för att vi ska kunna bygga ut polisorganisationen som vi tänker oss, nämligen med 10 000 fler anställda till 2024. Vi går in med mer bara , vilket är den största satsning som någon regering, oavsett politisk färg, har gjort . Med dessa satsningar är jag övertygad om att vi också kommer att kunna skapa en polisorganisation som är närvarande i hela landet. Tack, ministern, för svaret! Här i kammaren är det väl stor uppslutning om att det är nödvändigt att satsa mer resurser på polisen när det gäller både ekonomiska investeringar och utbildningsinsatser. Det finns ett starkt engagemang runt om i landet för att fler poliser ska finnas i alla län. I har det gjorts en namninsamling, och jag vill överlämna den till ministern . Det är som har tagit initiativet till den. Jag ska alldeles strax ta emot namninsamlingen. Låt mig bara säga att det här faktiskt handlar om ett politiskt vägval. Man kan inte å ena sidan gå ut med jättestora skattesänkningar och å andra sidan satsa väldigt mycket mer på polisen eller på andra sektorer. Det finns faktiskt ett vägval. Det vägvalet står vi inför . Vi socialdemokrater står för att vi ska prioritera den här delen av den generella välfärden och tryggheten. Det tänker vi se till att hålla på. Jag har en fråga till statsrådet . har finansutskottet behandlat regeringens förslag om vinstbegränsningar i välfärden. Vi socialdemokrater vill ju att skattebetalarnas pengar ska användas till just välfärden och inte till privata övervinster. Beslutet ska tas här i . Tyvärr vill de borgerliga partierna, inklusive SD, att dräneringen av välfärden ska få fortsätta. Vad skulle det innebära om vinsterna användes till personal, kompetenshöjning och kvalitet i stället för att stoppas i privata fickor? Regeringen har jobbat hårt under den här mandatperioden för att sätta stopp för vinstjakten. Vi är det enda landet i och västvärlden som tillåter vinstuttag från den offentligt finansierade skolan. Vi är ett av de få länder som har obegränsade vinstuttag från omsorgen. Vilka betalar priset för detta? Jo, det är våra undersköterskor och våra lärare som får betala priset för de stora vinstuttagen genom sämre villkor. Vi ska sätta stopp för detta. Att och de borgerliga partierna nu tänker sätta stopp för en lagstiftning som innebär att våra skattepengar ska användas till det de är avsedda för - till svensk välfärd, till våra undersköterskor och till våra lärare - är en skam. Vårt arbete kommer att fortsätta tills vi säkerställer att varje skattekrona som ska till välfärden också används i välfärden, till våra undersköterskor och lärare. Det är lite märkligt. Trots att sju av tio svenskar faktiskt vill begränsa vinsterna i välfärden vill den samlade borgerligheten, inklusive , fortsätta dräneringen av välfärden. De går alltså emot en stor majoritet av svenska folket. Som statsrådet sa är vi det enda landet i världen som tillåter så omfattande vinstuttag. Vad innebär det om man även fortsättningsvis får gå med obegränsad vinst i skattefinansierad verksamhet? Legitimiteten i skattesystemet bygger på att människor avstår från en stor del av sin inkomst för att finansiera den gemensamma sektorn. Det finns ingen legitimitet i att ta skattepengar från hårt arbetande människor för att sedan låta pengarna läcka ut från verksamheten. Ska vi upprätthålla tilliten i samhället och förtroendet för den gemensamma finansieringen av välfärden måste vi sätta stopp för vinstjakten och säkerställa att skattepengarna faktiskt används till det de är avsedda för. Min fråga går till statsrådet . Språket är nyckeln för att komma in i det svenska samhället. Vägen till det svenska språket går för de flesta nyanlända i via sfi. Skolinspektionen har granskat ett urval sfi-verksamheter. Granskningen visar på väldigt stora brister. Man har inte tillräckligt hög grad av individanpassning. Undervisningen är inte tillräckligt utmanande för dem som skulle kunna gå fram snabbare. Man får också kritik för att sfi-undervisningen inte i tillräckligt stor utsträckning är kopplad till arbetsmarknad och vidare studier. Med de stora utmaningar när det gäller integration som vi nu står mitt i är min fråga till statsrådet: Vad tänker regeringen göra för att höja kvaliteten i sfi? Tack, , för frågan! Sfi, svenska för invandrare, är viktigt. är sfi en verksamhet som har expanderat väldigt mycket . Vi kan jämföra med . Då gick 40 000 personer på sfi. var det 150 000 personer som fanns inom sfi. För var och en av dem är sfi en viktig utbildning. Svenska språket är nyckeln för att komma in på arbetsmarknaden och komma vidare i det svenska samhället. I är det arbete och utbildning som gäller, och alla som kan jobba ska också göra det. Därför är det viktigt inte bara för individen utan också för hela samhället att sfi verkligen funkar. Jag vet att det pågår ett heroiskt arbete ute i våra kommuner. Det är också i kommunerna som ansvaret ligger för att sfi har den kvalitet och kvantitet som behövs. Jag avser att säkerställa att det arbetet kan fortsätta. Jag hoppas kunna återkomma till detta i mitt nästa inlägg. Jag tänkte börja med att citera min partiledare, som säger: Perfekt svenska är överskattad, men begriplig svenska är underskattad i . När vi nu har akuta problem behövs det åtgärder. Men jag hör ingenting i statsrådets svar som tyder på att regeringen tänker vidta några konkreta åtgärder för att höja kvaliteten i sfi. Med tanke på utmaningarna och den stora mängden studenter som behöver ta sig igenom sfi tycker jag att det är märkligt att det inte finns några konkreta åtgärder alls. I den budget som regeringen har lagt fram finns en mängd åtgärder som handlar om att säkerställa hög kvalitet och god genomströmning i sfi. Framför allt handlar det förstås om de stora resurstillskott som regeringen gör till kommunerna. De är helt nödvändiga för att kommunerna ska klara detta stora åtagande. Dessa resurstillskott hotas om man väljer att prioritera skattesänkningar i stället. Det finns också en rad andra satsningar. Det här är en viktig verksamhet. Den måste få fortgå. Den måste få kosta pengar. Då är rejäla satsningar på våra kommuner viktigare än skattesänkningar. Min fråga går till statsrådet . twittrade statsrådet stolt om en viktig reform som har drivit igenom i budgeten, nämligen gratis busskort till barn . Efteråt valde statsrådet att koppla denna reform till den åtstramade flyktingpolitiken. Det är magstarkt. I då knappt 200 svenska miljardärer äger mer än två gånger den svenska statsbudgeten och en vd på ett stort företag tjänar 66 gånger så mycket som en undersköterska väljer man att ställa barn som får möjlighet att ta bussen mot barn som inte kommer att återförenas med sin familj. Jag undrar hur det kommer sig att ett socialdemokratiskt statsråd ställer utsatta grupper mot varandra på det här sättet i stället för att peka på de verkliga orättvisor som faktiskt finns i vårt samhälle. var det inte detta jag gjorde. Jag ställde inte grupper mot varandra på det sättet. Men jag påminde om att man inte kan ta åt sig äran av alla reformer i ena andetaget för att i nästa andetag inte vilja vara med alls när det är svåra beslut som måste fattas. Politik handlar ibland om att driva fram fina reformer. Men politik handlar också om att ibland vara beredd att ta ansvar för svåra beslut. Precis den situationen hade vi med den migrationskris som fanns. Det var ett läge då det kom kanske 10 000 personer . Den här regeringen tog det ansvar som behövdes. Hade vi inte gjort detta hade vi inte haft något reformutrymme alls att fördela till något av det som vi nu gör tillsammans. Så fungerar politiken. Det är kanske detta som skiljer våra partier åt: Vi är alltid beredda att ta ansvar för , , . Vi lämnar inte ansvaret när det börjar bli besvärligt. Vad händer när några av oss i samhället beskrivs som en kostnad som äventyrar viktiga satsningar? Det drabbar inte bara dem som kommer till framöver, utan det drabbar människor som redan är här, som har levt hela sina liv här och som kanske har varit här i generationer. Socialdemokraternas valstrategi verkar vara att leka följa efter SD. Vi ser resultatet. Varenda fråga, stor eller liten, kopplas till invandringen, medan debatten om ett jämlikt samhälle sopas undan. Och SD växer såklart. Hur tycker statsrådet själv att det går? Jag vänder mig starkt emot att man försöker likställa socialdemokratin med . De står för en helt annan människosyn som handlar om att de i grunden anser att invandrare, så att säga, inte är lika mycket värda som alla andra. För vår räkning slår vi vakt om asylrätten. Det har vi alltid gjort, och det kommer vi alltid att göra. Men vi står också för en reglerad invandring som klarar av även på lång sikt. Problemet är väl att den typen av svåra beslut och avvägningar har aldrig klarat av att göra. Jag förutsätter att min fråga är riktad till minister . En av de viktiga uppgifter som en regering har är att ge inriktning på de olika myndigheternas arbete samt att tillsätta generaldirektörer och, om det tråkiga faktiskt skulle hända, avsätta generaldirektörer. Det senaste exemplet på en sparkad generaldirektör är . För mig känns det väldigt märkligt att man tillsätter en generaldirektör och ger inriktning till myndigheten men ändå inte lyckas få det att fungera, så man känner sig tvungen att avsätta generaldirektören. Något fungerar inte i processen, eller så har man inte rätt process för att utföra det arbete som man ska göra. Min fråga till ministern blir således: Vilka kriterier har man för detta, och vilken process har man för att det ska bli så bra som möjligt med tillsättning av generaldirektörer? Tack, , för frågan! Detta är ett område där det faktiskt inte finns skillnader mellan blocken. Den utnämningspolitik som beslutades av regeringen har denna regering fortsatt med. Det var bra att skapa en större transparens kring rekryteringen av myndighetschefer. Det var också bra att få en bättre tydlighet i rekryteringsprocessen. Det skapar bättre förtroende för utnämningarna. Regeringen har alltid möjlighet att avsätta myndighetschefer. Det följer av vår grundlag. Det följer också av speciallagstiftningen som rör statligt anställda, . Det är en del av regeringens makt att styra myndigheterna. Man kan göra det med regleringsbrev. Man kan göra det med särskilda uppdrag. Man kan göra det med den ekonomiska styrningen. Men man har också möjlighet att påverka myndigheterna genom val av myndighetschef och avsättande av myndighetschef. Det är en viktig del av den demokratiska styrkedjan. Min poäng var inte att vi hade olika åsikter om hur tillsättningen ska vara, utan min poäng var att processen någonstans har gått fel när det är samma regering som tillsätter, som styr myndigheten och som sedan avsätter . Någonstans har processen gått fel. Jag vill nog på något sätt höra ministerns funderingar kring vad som kan ha gått fel i detta. Att man avsätter är en sak, men här har man kunnat styra hela kedjan, och ändå har det inte fungerat. Min poäng är just att en regering har makt att avsätta myndighetschefer i syfte att styra myndigheter. Det är det som är poängen med den ordning som vi har i vår grundlag. Myndigheterna lyder normalt under regeringen, och regeringen har genom utnämningsmakten möjlighet att påverka inriktningen på myndighetens verksamheter. Det framgår också av ställningstaganden som har gjort tidigare. Det är inte ett misslyckande per definition att man väljer att byta myndighetschef. Jag vill rikta min fråga till statsrådet . konstaterades att bensinpriset nått nya rekordnivåer - för en liter bensin, vilket är det högsta priset . Omräknat till dagens penningvärde har priset aldrig varit så högt . berodde det på . beror det på någonting annat - ständigt höjda skatter. För många är bilen en nödvändighet. Det är ett basbehov. Bilen krävs för att man ska kunna leva ett någorlunda normalt liv och för att man, inte minst, ska kunna ta sig till och från jobbet på orter där det saknas tunnelbana och andra kollektiva transportmedel. Detta leder också till att urbaniseringstakten ökar. Avfolkningsbygder avfolkas allt snabbare. Glesbygden går mer och mer på knäna. Min fråga till Per är: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att det ska vara möjligt att fortsätta bo och verka med bil i glesbygd? Till att börja med vill jag något rätta verklighetsbeskrivning. Det stämmer att bensinpriset ligger på en hög nivå. Men orsakerna till att det nu stiger är bland annat valutakursförändringar - kronan ligger på en låg nivå, vilket höjer priset - men också konflikter runt om i världen, inte minst i . Det finns också en oro över vad till exempel Trumps meddelande om att han inte kommer att följa kommer att innebära. Sedan måste vi såklart se till att det finns möjlighet att använda bilen även . Bilen är nödvändig för väldigt många människor. Vi har till exempel ökat stödet så att det ska finnas tankmöjligheter runt om i hela landet. Vi öppnar också för nya transportmedel. Det handlar om att se till att kollektivtrafiken är tillgänglig i hela landet genom stora satsningar men även om att det ska finnas laddstolpar. Vi har ökat laddstolparna, laddpunkterna, för elbilar i hela landet väldigt mycket. Det är 14 000 nya laddstolpar bara genom Klimatklivet. försöker vi alltså se till att det finns en möjlighet att åka bil på ett hållbart sätt långt in . Då får jag väl återgälda vänligheten med att korrigera Per på ett par punkter. höjdes bensinskatten med . höjdes den med . Och 2017 trädde den årliga indexuppräkningen i kraft. Det är alltså inte bara marknadspriset som har stigit. Skulle de åtgärder som räknade upp vara tillräckliga borde man kanske vänta med de hiskeliga skattehöjningarna till dess att några andra åtgärder är på plats. Denna regering är en regering som tar klimatutmaningen på allra största allvar. Vi har också åtagit oss att nå de högt ställda mål som en bred majoritet i riksdag ställt sig bakom. Då måste vi minska utsläppen från trafiksidan, men vi måste också öppna möjligheter för människor att transportera sig . Därför har vi till exempel infört en kvotplikt, ett bränslebyte, där vi steg för steg kommer att fasa in biodrivmedel i bensin och diesel. Den som tankar sin bil, var som helst i , kommer inte att märka någon skillnad, men bensinen och dieseln kommer att bli mer och mer hållbar som går. Det är ett hållbart sätt när det gäller transportmedel. Jag skyndade mig hit från ett möte med Avarn citygrupp vid och . Jag gick omkring och pratade med ordningsvakterna, som gör en fantastisk insats. De berättade om hur det är att komplettera polisen, som har det väldigt tufft just . Polisbristen har fått konsekvenser i hela landet, även här i . Man menar att man skulle kunna göra mycket mer om även polisen hann vara på plats och bekämpa den öppna narkotikaförsäljning som pågår. Jag har tidigare besökt i , i min valkrets. Jag har också varit i , där man har en enda ordningsvakt som kommer att få sluta sitt uppdrag . Från Liberalerna har vi försökt att bemöta poliskrisen genom att också på kort sikt presentera ett förslag om 2 000 lokala ordningsvakter. Det skulle vara ett sätt att stötta kommunerna i deras arbete för trygghet. Min fråga till justitie- och inrikesministern är: Är detta ett förslag som Socialdemokraterna kommer att kunna biträda? Kommer man att komma med ett sådant förslag om att vi ska kunna stötta kommunerna? Jag har ingenting emot att man bygger ut ordningsvaktsverksamheten där det behövs för att just komplettera polisen. Men det är inte den vägen som vi i huvudsak ska gå för att förbättra tryggheten, utan det gäller att se till att skala upp polisverksamheten. Det är precis det vi gör. Det är därför vi nu utbildar dubbelt så många poliser som under den borgerliga regeringens tid. Det är därför som vi går in med de största satsningarna på polisen . Det är därför som vi får möjlighet att förbättra polisernas arbetsvillkor och lönevillkor, så att de i ökad utsträckning kan stanna i kåren och så att vi också kan återrekrytera poliser som kanske har lämnat yrket. Det tror jag är den huvudsakliga och bästa vägen framåt om man ska förbättra tryggheten. Talar vi i övrigt om just narkotikaförsäljning och sådant på gator och torg vill jag också påminna om att vi nu har satt upp fler övervakningskameror än i , bland annat för att störa ut den typen av öppen narkotikaförsäljning som vi inte ska ha. Jag skäms inte över Liberalerna. Det är det riksdagsparti som presenterar det högsta anslaget till svensk polis och det högsta anslaget för att öka polislönerna. Men den här debatten handlar inte om polisen, utan min fråga gällde ordningsvakterna. Det tar att utbilda poliser, men problemen finns här och . Det kostar för landets kommuner bara för väktare och ordningsvakter. Till detta kommer det privata. Vad vill regeringen göra åt det?