kam-fs · H5C120180531fs · 2018-05-31 14:00:00 — Min fråga till statsrådet är: Kan det vara på det sättet att denna kraftiga och snabba ökning av antalet indragna sjukpenningar har sin bakgrund i regeringens behov av besparingar för att finansiera en mycket kostsam migration? I värld finns det ingenting som inte går att koppla till invandring och migration. Det finns inget ont som inte kan härledas till oss som har invandrat. Faktum är att det finns stora överskott i statens finanser, därför att vi har haft en stark arbetsmarknadspolitik. är överskotten så stora att vi har den lägsta statsskulden . Precis som säger har vi fått rapporter om att antalet utförsäkrade har blivit alldeles för stort. Vi ska ha en sjukförsäkring som vi kan lita på. Jag menar att det finns anledning att titta igenom det, inte minst att det har varit oerhört ojämnt mellan olika län. Det har dock väldigt lite med migrationen att göra. Resurser har vi nämligen, tack vare en arbetsmarknadspolitik som har gjort så att människor har ett arbete att gå till och därmed kan betala skatter, och tack vare stora överskott i statsfinanserna. Då undrar jag om statsrådet är medveten om att , hans egen finansminister, vid en pressträff sa: Vi måste arbeta med att fler länder tar emot asylsökande. Vi måste också dämpa kostnadsutvecklingen på andra områden, till exempel sjukskrivningar och assistansersättningen. Går det att tolka detta på något annat sätt än att regeringen prioriterar att finansiera en kostsam migration framför en hållbar och rättssäker sjukförsäkring? Vi hade en helt annan situation 2015. Och regeringens politik har varit att vi bör ha ett solidariskt mottagande i hela Europeiska unionen, just därför att det var huvudsakligen , och som tog ansvar för migrationspolitiken. När vi tog över regeringsmakten hade vi också en ganska kraftig ökning i sjukförsäkringen. Jag tror inte att någon vill att folk ska ha sjukpenning. Vi vill att de ska vara friska och kunna komma tillbaka till arbetet. Vi har satsat mycket resurser. Det är uppenbarligen inte helt tillräckligt. Vi kommer att fortsätta det arbetet. Det ska vara en sjukförsäkring man kan lita på. presenterade sin rapport av regeringens bredbandsstrategi 2018. Det var minst sagt alarmerande läsning avseende bredbandsutbyggnaden i vårt land. Problemet gällde förutsättningar för att anlägga fiber längs mindre vägstråk där statliga förvaltar vägområdet. Konsekvenser av detta kan bli att högt uppsatta bredbandsmål inte uppfylls, allt enligt . I synnerhet mindre tätorter och landsbygd drabbas. PTS prognos går nedåt, inte uppåt. Jag och har i många olika sammanhang tagit upp och synliggjort konflikten mellan energiska bredbandsbyggare och regeringens myndigheter. Inget har hänt, tills då regeringen fattade beslut om att äntligen samla sig om detta. Jag vill därför fråga : Vad är den konkreta innebörden av regeringens beslut? Och hur upplevs skillnaden? Jag tackar för frågan. har vi som sagt tagit beslut om att ge nya uppdrag till om att ta fram nya metoder som är effektivare när det gäller att placera och landlägga fiberbredband i vägstrukturen. Jag har uppfattat det som att det har funnits ett motstånd från när det gäller att anlägga fiber ute på landsbygden. Man har varit rädd för att det skulle kunna skada vägkonstruktionen. Det har varit allvarligt. Vi har haft långa och många diskussioner. Jag har personligen pratat med generaldirektören, och det har funnits mycket kritik från företagen i branschen. Men har vi gett ett tydligt uppdrag om att stödja regeringens bredbandsstrategi och arbeta i enlighet med den framöver. Det är en stor skillnad. Jo, jag noterade att regeringen har fattat beslut, efter mycket starka påtryckningar från , kammaren, med flera. Det är bra. Det är sex till åtta månaders väntetid för ett byalag eller en samfällighet som vill bygga, därför att det är en icke-transparent och mycket seg process. Man missar grävsäsongen, och man missar statsbidrag. Men vad blir den konkreta skillnaden av det beslut som regeringen har fattat, för dem som vill bygga och binda ihop landet? Den konkreta skillnaden bör bli att vi har myndigheter som mer aktivt prioriterar frågan om bredband. är också med och prioriterar i större utsträckning, och man lägger mer energi på att få fram effektiva och smarta lösningar för att bygga bredband i vägbanken, även ute i grusvägarna på landsbygden och i glesbygden runt om i . Jag tror alltså att det är ett stort steg framåt. Jag har en fråga till statsrådet . Flera frågor här har handlat om tillståndet i äldreomsorgen. Faktum är att regeringen har tagit en rad initiativ för att göra förbättringar i äldreomsorgen. Det senaste i raden är förslag om en demensstrategi. Vi här i har också tagit beslut om en förenklad biståndsbedömning, och på bordet har vi snart ett lagförslag om biståndsbedömt trygghetsboende. Till syvende och sist handlar dock kvalitet och förbättringar i äldreomsorgen om att ge personalen förutsättningar för att kunna ge de äldre en god vård och omsorg. Här dras man med en rad problem. Det handlar om anställningsförhållanden, arbetsmiljö och arbetsförhållanden över huvud taget. Det har gjorts en del investeringar i mer personal i äldreomsorgen, och på flera håll har antalet heltidsanställningar ökat. Men det är fortfarande svårt att rekrytera och behålla personal och att hålla uppe kompetensen. Jag undrar vad regeringen tänker göra åt detta. ska ha ett stort tack för att hon adresserar den här frågan. Arbetsmiljön är helt central för att vi ska kunna möta den demografiska utvecklingen med allt fler som blir allt äldre och som också blir sjuka. Demens är som alla vet en ålderssjukdom. Om man ska kunna öka bemanningen och attraktiviteten i hela branschen handlar det om heltidsanställningar i stället för deltidsanställningar. Det handlar om att verkligen satsa de resurser som avsätts - 2 miljarder har avsatts - på personal, på deras kompetens, på fler kollegor och på att de som arbetar verkligen arbetar med det som de har kompetens för. Jag tycker också att det är anmärkningsvärt att inte fler gör en koppling till att 4,7 miljarder tas ut i övervinst när det gäller äldreomsorgen. Det är mycket pengar. Det hade kunnat bli många fler kollegor och mycket utbildning av det. Och det hade såklart kunnat bli både mer hemtjänsttimmar och fler särskilda boendeplatser. Tack för svaret, statsrådet! verkar det som att en majoritet i , med de borgerliga partierna och , kommer att rösta för obegränsade vinstuttag i äldreomsorgen. Vad kan regeringen göra för att se till att det ändå satsas resurser på personalen och kvaliteten i äldreomsorgen? Ingenting är klart förrän det är klart, eller avgjort förrän det är avgjort. när alla ledamöter ska trycka på knappen får man ta ställning till om det är obegränsade vinster och fortsatt vinstjakt som ska gälla eller inte. Men det är helt uppenbart; om vi gemensamt avsätter skattemedel till inte minst äldreomsorg är det oerhört viktigt att de resurserna inte bara stannar där utan omsätts till boende, till personal, till utbildning och till kvalitet. Min fråga är till utbildningsminister . Den gäller vikten av att få en bra utbildning, vilket inte nog kan understrykas. är det nästan bara om man har klarat en gymnasieutbildning som man kan få ett jobb och komma in på svensk arbetsmarknad. Vi ser att skolresultaten inte är till fyllest. av ungdomarna klarar och kan gå vidare till gymnasiet, men det är som faktiskt inte kan det. av svenska barn, ungdomar och vuxna har dyslexi. Man märker det ofta väldigt tidigt, redan i förskolan, och det är fler pojkar än flickor som har dyslexi. Ofta får man inte de hjälpmedel och det stöd som man behöver. Man har ofta svårt att fullgöra sin utbildning beroende på detta, men det har absolut inget med intelligens att göra. Vad vill ministern göra åt detta? Att lära sig läsa, skriva och räkna tidigt i livet är väldigt viktigt. Att ha en god behärskning av det svenska språket, att skriva, läsa och tala, är avgörande för att klara skolan, klara sig i arbetslivet och också klara sig som en ansvarskännande samhällsmedborgare. Detta är frågor som regeringen har lagt oerhört stor vikt vid. Vi har satsat stora resurser på ett stort projekt inom de nationella skolutvecklingsprogrammen som kallas för Läslyftet, som blir väldigt viktigt. Vi har också, så sent som i går, här i fått ett beslut om en läsa-skriva-räkna-garanti. Jag kan försäkra att läsa-skriva-räkna-garantin kommer att bli viktig också för barn som har dyslexi och deras föräldrar, för att ju tidigare man upptäcker den här typen av problem, som det ju blir för barnen, desto tidigare kan man se till att det finns hjälpmedel tillgängliga. Lagstiftningen är tydlig: Barn och elever ska få det stöd som behövs. Det som behövs är resurser. Ja, precis, lagstiftningen är tydlig. Men i min region och min kommun, som jag kommer från, kan man få vänta så länge som på att få en dyslexiutredning. Det gör att det är som man får gå i skolan utan att känna att man är med på banan; man kommer efter. är det i vår region som våra vårdcentraler gör i förlust. Våra offentligt drivna vårdcentraler går med förlust med . Det skulle räcka till många dyslexiutredningar. Det är för mig alldeles uppenbart att den valrörelsen som vi står inför kommer att handla om väldigt viktiga vägval. Ett vägval är om man ska satsa våra gemensamma resurser på skattesänkningar eller på att effektivt investera i vår gemensamma välfärd. De barn som har dyslexi skulle verkligen tjäna på om vi satsar pengarna på rejäla tillskott i välfärden. Det handlar också om tillgång till utbildad personal. Också här blir det oerhört viktigt att vi verkligen säkerställer att vi har tillräckliga resurser för att se till att vi har tillgänglig personal. Min fråga är av allmänpolitisk karaktär. SVT har gjort en granskning av korruptionen på de svenska ambassaderna. Tyvärr har resultaten inte varit vad vi hade hoppats på. Visum har stulits och sedan sålts, visum har getts ut till personer som har saknat skäl för att få visum och människor har mutat sig till bättre köplatser på ambassaderna. Till följd av detta har gjort ett gediget arbete med att granska skyddet mot korruption på svenska ambassader, och de har kommit med omfattande kritik mot regeringens arbete. Dessutom har ambassaden i , i samband med avslöjandena, mörkat genom att sekretessbelägga delar av mejl som har begärts ut. Detta är fullkomligt oacceptabelt, så min fråga är ganska enkel: Varför har regeringen inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att förhindra detta? Det är en mycket viktig från som tar upp. Korruption är ett av de värsta cancerliknande beteenden man kan ha i ett samhälle. Jag är född i ett sådant samhälle. Om korruption får råda i ett samhälle blir det aldrig någon utveckling, utan det blir en misstro mot samhällskroppen. Det är därför så oerhört viktigt att vi i bekämpar korruption, var vi än hittar det. Tyvärr förekommer det inte bara på våra ambassader, utan det finns exempel också här i . Regeringen har, inte minst via civilministern, vidtagit ett stort antal åtgärder både för att öka öppenheten och för att bekämpa korruptionen där vi ser den. Vi har ibland också flyttat på generaldirektörer och till och med avskedat dem när vi sett att korruption har förekommit. Detta arbete kommer regeringen att fortsätta med, för korruption får aldrig accepteras. Jag instämmer med ministern om att korruption är fruktansvärt. Det ska inte förekomma, och det är skamligt att det förekommer på svenska ambassader. Det är just därför som jag skulle vilja återkomma till frågan: Varför har regeringen inte gjort tillräckligt för att förhindra detta? har varit väldigt tydlig. Och är det verkligen rimligt att utlandsmyndigheterna utreder sig själva, så som de gör ? Regeringen, inte minst civilministern med ansvar för statsförvaltningen, har under hela mandatperioden jobbat aktivt med att bekämpa korruption, även tecken på korruption, i vår statsförvaltning i det svenska samhället. Det är ett arbete som jag tror att vi aldrig någonsin får lägga ned, för det kommer aldrig att vara ett läge där vi kan säga att korruptionen är utrotad för tid och evighet, och det gäller också vid våra utlandsbeskickningar. Vi kommer att fortsätta bekämpa detta av det mycket enkla skälet att det aldrig ska få fotfäste, oavsett om det är på ambassader eller här i landet. I går blev jag kontaktad av mamma. bor i min hemkommun i och är . Hon har en funktionsnedsättning som gör att hon behöver personlig assistans för att kunna kommunicera med sin omgivning. kommunicerar med hjälp av ord, tecken, bilder och text. Att kunna kommunicera är grundläggande för att ska kunna handla, hämta sin medicin, förmedla vart hon vill åka, ringa, läsa sin post med mera. När det nu blir dags att göra en ny ansökan om assistans kommer inte att få rätt till den hjälp som hon har haft, eftersom rätten att få assistans för kommunikation som grundläggande behov har försämrats kraftigt. Jag skulle vilja att ansvarigt statsråd, , bemöter den oro som många nu känner efter de besparingskrav som regeringen redan har ställt inom LSS. Tack, , för möjligheten att, återigen, få försöka bringa lite reda i en väldigt komplex fråga, som ju LSS är. Det är ett faktum att lagen inte har förändrats men att domar däremot avges och att sedan tolkar domar på ett sätt som förändrar människors vardag väldigt snabbt. Alla ni som sitter här i kammaren som riksdagsledamöter och lagstiftare vet att det i normala fall av en anledning tar tid att ändra en lagstiftning. Vi vill vara säkra på vad det får för konsekvenser. Är vi beredda på de konsekvenser som blir? På vilket sätt kan vi förhindra eller bemöta dessa? Problemet som vi har är att politiken inte ens är involverad i de fall där det handlar om domar som förändrar rättspraxis. När det gäller de besparingskrav som hänvisar till har det funnits i direktiv till en utredning. Men det har inte funnits några besparingskrav hos . Tack, statsrådet, för svaret! Beskedet som har fått är tydligt. De timmar som hon har haft kommer inte att tillåtas fortsättningsvis. låter det som att regeringen har tagit bort besparingskravet i LSS, att det inte finns något besparingskrav, vilket många också har lurats att tro. Sanningen är att regeringen redan har gjort besparingar med 4 miljarder och att det egentligen är ytterligare besparingar man menar. Prognosen är också väldigt lågt ställd. Vad är regeringens svar till alla dem som blivit av med sin assistans? Jag tror att egentligen vet att det inte finns några besparingskrav på assistansen gentemot . Om vi vill förändra tillämpningen av assistansen får vi ändra lagstiftningen. Jag väntar på den utredning som kommer . Och jag ser fram emot en dialog med partierna i , så att vi får en tydligare och mer förutsägbar lagstiftning som verkligen svarar mot de intentioner som den ska ha. Jag vill också lugna dem som är oroliga med att säga att det inte görs några tvåårsomprövningar. Jag hoppas att det lugnar den kontakt som hade hört av sig till dig, . Min fråga riktar sig till statsrådet . Segregationen är en av våra största samhällsutmaningar. Den finns i hela landet men är mest påtaglig i våra storstadsregioner och syns i allt från inkomst och tillgång till makt till livslängd och hälsa. I , mest segregerade region, har klyftorna mellan fattiga och rika ökat . Den socialdemokratiska samhällsmodellen bygger på ett jämlikt samhälle som håller ihop, och jag vet att regeringen har gjort flera stora satsningar för att just minska segregationen. ges ständigt en bild av att inget sker. Min fråga är därför: När kommer vi att se resultat? Jag tackar för en viktig fråga. Läser man tidningarna och ser den utveckling som har varit finns det all anledning att vara orolig. Vi ser att det är tydliga skillnader och klyftor i inte minst sysselsättningsgrad, disponibel inkomst och skolresultat - allt det som spelar stor roll för att kunna integreras och ha egen makt i vardagen. Även om vi ser att skillnaderna är stora har vi börjat se effekt av regeringens politik. Regeringen har ställt om politiken från kortsiktighet och det som ger rubriker till långsiktighet, tidiga insatser och det som forskning och beprövad verksamhet visar funkar. ser vi att sysselsättningsgraden ökar kraftigt, att den disponibla inkomsten ökar och att andelen elever som får behörighet till gymnasiet ökar i våra segregerade förorter. Vi ser också en ökad tilltro till det allmänna. Det är bra. Det är dock fortfarande för stora skillnader, och därför är jag inte helt nöjd. Jag tackar ministern för svaret. Det är positivt att det sker mycket i rätt riktning, men precis som ministern säger är det fortfarande lång väg kvar att gå. Vad anser behöver göras för att bryta segregationen? Vi fortsätter det goda arbetet. Tillsammans med har vi precis sjösatt en stor satsning där det finns som störst behov, och den kommer att byggas ut till 2,5 miljarder . Dessutom håller vi just nu på att ta fram en långsiktig plan för att fortsätta motarbeta segregationen. Jag hoppas kunna ha en dialog med oppositionen så att vi kan komma överens brett över blockgränsen om långsiktiga insatser, för just kortsiktigheten har varit ett problem. Min fråga går till statsrådet . Regeringen berättar gärna hur bra det går för och vilket reformutrymme som finns. Men det är uppenbart att det inte gäller alla. Människor med funktionsnedsättning och deras familjer får uppleva in på bara skinnet vad det innebär att inte kunna leva som andra. får åtta av tio personer som ansöker om personlig assistans får avslag från , och ungefär 1 400 personer har förlorat rätten till personlig assistans. De som har förlorat sin assistans behöver verkligen få sina rättigheter tillbaka. Jag frågar å deras vägnar inte om utan när statsrådet tänker göra något åt detta. Jag tackar för frågan. Låt mig understryka att det inte är en fråga om ekonomi. Personer blir av med sin assistans på grund av domar, förändrad rättspraxis och oklarheter mellan huvudmän. Den som inte beviljas statlig assistans ska inte stå utan hjälp, stöd eller assistans. Då hänvisas man till kommunen, och kommunen är sedan skyldig att ta kontakt med den enskilde. Detta förtydligande har regeringen gjort. Jag skulle uppskatta om vi kan föra en diskussion framöver om hur vi tydliggör lagstiftningen så att vi politiker inte hamnar i situationen att vi överraskas, för rättspraxis och människors vardag förändras snabbt. Oavsett om man själv är drabbad eller inte vet jag att många går runt med en klump i magen och funderar på hur det ska bli framöver. Jag tackar statsrådet för svaret. Larmen fortsätter att dugga tätt om människor som plötsligt förlorar sitt livsviktiga stöd. hör vi om det. Statsrådets kollegor går ofta ut i medierna med förvarning om att ändra lagar som håller på att glida iväg inom en rad olika områden väldigt snabbt. sitter regeringen ganska still och inväntar en utredning som fått nya direktiv. Frågan kvarstår: När kommer man att göra något åt detta? Låt mig understryka att det inte sker några tvåårsomprövningar, att väntetid och beredskap ska räknas in i det grundläggande behovet och att regeringen inte sitter still i båten utan har tillsatt en utredning som ska vara klar . Ingen hade varit gladare än jag om den förra regeringen hade tillsatt en utredning, som låg färdig, redo att förändra och uppdatera lagstiftningen och göra den mer tydlig och förutsägbar. Det gäller inte minst relationen mellan de båda huvudmännen. Den enskilde ska inte påverkas av om det är stat eller kommun som ansvaret landar hos, men så är det . Vi är många som är glada över att vi i brett samförstånd har antagit världens kanske mest ambitiösa klimatmål. Vi ska vara ett grönt föredöme genom att minska våra utsläpp som vi fortsätter att öka tillväxten. Vi är dock inte ett grönt föregångsland om vi minskar våra egna utsläpp genom att flytta dem till andra länder. Denna viktiga princip var vi också överens om i Miljömålsberedningen. kommer oroväckande signaler om att det är precis just detta som sker på grund av regeringens införda flygskatt. När Atlantflygningar flyttar från till har vi inte minskat de globala utsläppen, utan vi har bara flyttat de svenska utsläppen till . Anser statsrådet att nuvarande flygskatt är förenlig med principen om att inte minska de svenska utsläppen genom att flytta dem? Ja, det är en styrka att vi är överens om målen. Det hade även varit en styrka om vi, i likhet med i energiöverenskommelsen, också hade varit överens om åtgärderna. Det hade nog fått stor effekt, inte minst för dem som ska göra investeringar. Investeringar görs ofta , och då behövs förutsägbarhet. Men är vi inte överens. Regeringen har infört en flygskatt, och syftet är att minska på utsläppen. Jag tror att alla begriper att vi inte kan fortsätta som vi har gjort. När havsisarna smälter och försvagas måste något göras. Precis som ledamoten säger hör vi nu att en del bolag tänker flytta trafiken. Ett av dessa bolag gick dock ut och sa att man skulle öppna tre nya linjer i . Jag är därför inte säker på att flyttbeskedet handlade om flygskatten, utan det kan ha att göra med att dessa linjer har dålig lönsamhet och att man därför slår ihop dem med fler. Det är ett rimligt företagsekonomiskt beslut som jag inte har några synpunkter på. Jag tackar ministern för svaret. Även jag beklagar att vi inte är överens om hur vi ska nå de viktiga klimatmålen. Men här skiljer vi oss verkligen åt. Medan vi ställer krav på effektivitet för att vi bryr oss om klimatet ägnar sig Socialdemokraterna och tyvärr mycket hellre åt symboler. De som förlorar på det är klimatet och skattebetalarna. Sådan är politik. Man står bakom långsiktiga mål men är emot varenda föreslagen klimatåtgärd. Det går inte ihop. Vill man på allvar göra något åt klimatförändringarna och att ska stå längst fram, både genom att göra vårt liv här mer hållbart och genom att sälja den tekniken till andra länder, måste man göra något. Då kan man inte säga nej till allt som föreslås. Jag har en fråga till statsrådet . ska vara fossilfritt . Det är en stor utmaning men fullt möjligt med progressiv politik. För att lyckas krävs det en omfattande omställning av våra drivmedel och energikällor. Här kan biogasen spela en viktig roll. Svensk biogas är pressad eftersom vår import av biogas från framför allt har ökat . Man drar nytta av produktionsstöd och konsumtionsstöd. Det är glädjande att regeringen har ökat stödet för produktion av biogas med 270 miljoner under innevarande år. Men har statsrådet fler förslag på hur vi kan säkra biogasproduktionen i ? Biogasen är en av de saker som kan ställa om transportsektorn men också många andra delar av energisektorn. Vi har haft en fantastisk utveckling med många investeringar fram till ganska , då en del entreprenörer kom på den briljanta idén - ur deras perspektiv - att utnyttja såväl som offentliga stöd på en och samma gång och därmed skaffa sig en konkurrensfördel. Detta har skapat en orimlig situation i . Det var mot denna bakgrund som regeringen föreslog ett kortsiktigt extra stöd i den vårbudget som vi lämnade till . Det var också mot denna bakgrund som regeringen beslutade att tillsätta en utredning med ordföranden för miljö- och jordbruksutskott som utredare, för att ställa om vårt system så att det blir jämna konkurrensförhållanden mellan utländska och svenska biogasproducenter. Tack för svaret! Det är glädjande att vi tar denna fråga på allvar. Om vi ska kunna ställa om till ett fossilfritt samhälle behöver vi agera. Om vi tittar lite längre fram, statsrådet: vi något bakom nästa horisont som vi ska göra på biogasområdet om vi ska utveckla biogasproduktionen? Om vi tittar på hur det ser ut ute i ser vi att nästan alla länder har produktionsstöd av olika slag. har haft ett konsumtionsstöd och var därmed den främmande fågeln. Detta har gått ganska länge därför att det inte har funnits andra stöd i vår närhet. Men har vi fått det, och därför behöver vi se över detta.