kam-fs · H5C120180118fs · 2018-01-18 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (MP) Minister för högre utbildning och forskning (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Migrationsminister och biträdande justitieminister (S) Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga går till statsrådet . försökte en lärare avstyra ett bråk mellan elever. En elev svarade med att hänga sig runt lärarens nacke och boxa mot nacken med upprepade slag. "Jag kan inte längre arbeta på grund av det som hänt", berättar läraren. skriker en elev och kastar pärlor i ett klassrum. Vid tillsägelse började eleven slå, sparka och misshandla läraren. Det här är bara två av ett trettiotal grova och fruktansvärda historier i Malmös skolor och som har berättats . Det är en arbetsmiljö som tyvärr är alltför vanlig i våra skolor och som inte skulle accepteras på någon annan arbetsplats. Men i många skolor har detta blivit gammal skåpmat. Enligt är andelen grundskollärare som utsätts för hot och våld högre än genomsnittet för samtliga yrken. Min fråga till utbildningsminister är därför: Vad avser utbildningsministern att göra för att öka tryggheten i skolorna, så att våra lärare och elever får en trygg arbetsmiljö? Tack för frågan, ! Det beskriver och som vi kan se i anmälningarna är fruktansvärt. Det är oacceptabelt. Det får inte förekomma i skolan eller på någon annan arbetsplats, precis som riksdagsledamoten säger. Det krävs att skolan har en tydlig rutin och ordning som innebär att varje brott och varje misstanke om brott polisanmäls. Det ska finnas en god relation mellan skola och polis och i förekommande fall socialtjänst. Varje lärare ska också veta att man har en rektor som ställer upp i ett läge då man behöver gå vidare med en polisanmälan. Det krävs såklart också att det stora arbetet för att skapa tryggare skolmiljöer görs. Det handlar inte minst om att det ska finnas tillräckligt många som jobbar i skolan. Det är svårt att klara trygghetsuppdraget om man är ensam i sin uppgift, om man inte kan samarbeta med kollegor och om man vet att ifall man skickar ut en elev i korridoren finns det inga vuxna där. Det är därför det är viktigt att fler - 20 000 fler - har anställts i svensk skola . Tack för svaret, ! Tyvärr kan vi utifrån rapporter och den senaste tidens rapportering från bland annat se att utvecklingen går åt helt fel håll och inte alls i den riktning som vi skulle önska. Vår uppfattning är att lärarna behöver tydligare mandat för att skapa ordning och reda i klassrummen. Lärarstudenterna behöver få mer utbildning i ledarskap. Vi behöver också få omdömen i ordning och reda för att få en tydlig återkoppling till hemmet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Är det något som avser att gå vidare med ? Eller finns det några andra konkreta åtgärder som regeringen tänker vidta? Tack, riksdagsledamoten! Utvecklingen ger upphov till en delad bild. Att vi får fler anmälningar beror delvis på att fler skolor nu har rutinen att anmäla, vilket inte var fallet tidigare. Och det är väldigt bra. Man visar att det är allvarligt och att det är ett brott som ska polisanmälas även när det sker på en skola. Det är grunden för att klara den här uppgiften. Det är bra med mer utbildning i ledarskap på lärarutbildningarna. Det är också något som vi jobbar med i de nationella skolutvecklingsprogrammen. Jag ser det däremot inte som en rimlig uppgift att sitta och skriva lappar hem, så kallade ordningsomdömen, till elever som sköter sig alldeles utmärkt. Min fråga går till biträdande justitieminister . Brottsförebyggande rådets trygghetsrapport, som släpptes nu , visar på en ihållande trend, nämligen att otryggheten ökar i vårt land. Det gör den enligt min mening på goda grunder. Antalet mord, våldtäkter, gruppvåldtäkter och inte minst attacker mot poliser och polisstationer, , visar på en otäck samhällsutveckling. Trots regeringens 100 propositioner från går utvecklingen åt fel håll. Det är inte själva antalet som är problemet utan sannolikt det politiska innehållet. har inte sällan kritiserat regeringen och haft synpunkter på att resurser och befogenheter har varit otillräckliga, precis som vi har kritiserat regeringens propositioner när det kommer till sakliga straffskärpningar och så vidare. Är regeringen nöjd, ? Eller kan ni tänka er att hålla med om kritik när det gäller att varje försök till framryckning från regeringen har varit otillräckligt? Jag vill tacka för frågan. Regeringen arbetar intensivt och med kraft för att bekämpa all den brottslighet som vi kan ta del av på olika sätt. Inte minst partiledardebatten under gårdagen vittnar om att det också finns en bred samsyn i riksdag om läget i landet och om hur vi tillsammans kan verka för ett starkare och tryggare samhälle. Regeringen har som sagt vidtagit en mängd olika åtgärder. Fler poliser är kanske det som syns allra mest, men det handlar också om aktiv brottsbekämpning och en straffskärpning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund var det enda partiet som i början av mandatperioden satsade just på att utbilda fler poliser. Med vår politik hade vi alltså haft fler poliser . Med er politik har vi fått färre utbildade poliser i tjänst, . utsätts polisen dessutom för krigsliknande attacker i en historisk omfattning. Är det inte dags att låta militären bistå polisen i arbetet med att skapa trygghet på våra gator? Regeringens satsning på fler välutbildade poliser är den största i . Och som jag sa är det bara en del av ett viktigt åtgärdsprogram för att minska brottsligheten och öka tryggheten i det svenska samhället. Life science har varit på tapeten i . När jag blev riksdagsledamot rådde det stor förvirring i branschen om det var en näring som verkligen ville satsa på. och människor som jobbade inom forskning och utveckling funderade mycket över vart var på väg i de frågorna. har en life science-samordnare tillsatts. Det gjordes 2015. Men det förordnandet går ut . Jag vill därför fråga forskningsministern hur fortsättningen ser ut för life science och vem som kommer att bli ordförande för regeringens life science-råd. Tack, , för en viktig fråga! Jag hoppas att det står helt klart att life science har varit en prioriterad fråga för regeringen sedan dag ett. En av de saker vi har gjort är just att tillsätta en nationell samordnare. har vi också ett nationellt samverkansprogram för life science, där den nationella samordnaren är ordförande för den expertgruppen. Det uppdraget kommer han att fortsätta ha framöver. Däremot tittar vi nu inom på hur vi ska ordna med en mer permanent satsning för att främja investeringar i life science och se till att vi får upp antalet kliniska studier. Under dessa år med en life science-samordnare har investeringarna och antalet kliniska studier gått upp. Men vi är inte nöjda där. Vi vill betydligt mer. Det är glädjande att höra att statsrådet säger att rådet ska fortsätta sin verksamhet. Jag tror att branschen i allra högsta grad välkomnar det beskedet. Men jag vill också ställa frågan: Hur tänker man sig att involvera vården i större utsträckning när det gäller de kliniska studierna? Där finns fortfarande mycket att göra. Branschen i sig är otroligt framåt och vill mycket mer. Men hur ska man få med vården i det här sammanhanget? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag delar uppfattningen att sjukvården är helt avgörande. Den måste fungera som en motor för forskning, utbildning, utveckling och innovation. Det sker mycket i samverkansprogrammet. Det finns också en kommitté för kliniska studier som blev ett direkt resultat av en utredning som gjordes under den förra regeringen. Den består av branschen och företrädare för de stora landstingen och . Kommittén har fått nya direktiv och vi ser att de kommer att hjälpa bra. Min fråga riktar sig till utbildningsminister . har jag äran att ha fint besök. Ett antal lärare och elever är här för att uttrycka sitt stöd för sina kollegor som blev avskedade, hotade med avsked, omplacerade och förtalade av riskkapitalbolaget , som äger skolan som de arbetade på. Den första läraren som avskedades fick på sig att under ganska förnedrande former lämna in sina tillbehör till skolan. Jag undrar: Är det den här sortens skola som vi ska ha i ? Kan en vinstdrivande skola, som går ut på att aktörer egentligen enbart är ute efter att göra vinst på våra skattepengar, bete sig på det här sättet mot lärare som har jobbat inom den svenska skolan för våra elever och barn? Tack, , för frågan! Och tack för det engagemang som finns för svensk skola bland många lärare som jobbar i olika skolor i och också i många av de friskolor som tas upp till debatt här! Som vet får jag inte kommentera ett aktuellt ärende som ska prövas rättsligt. Däremot är det viktigt att vara tydlig med två grundläggande principer som regeringen står för. För det första gäller det vikten av de regler som har byggts upp på svensk arbetsmarknad, inte minst inom den offentliga sfären, till exempel meddelarfrihet, rätten att slå larm om missförhållanden och rätten att stå för att ha en politisk åsikt i den allmänna debatten. Dessa regler måste gälla alla som är anställda i alla sektorer, och inte minst i alla former av skolor. För det andra står regeringen för - som känner till - att det ska finnas regler som innebär att man inte driver skolor för att göra vinst på skattepengar. Tack, utbildningsministern! Vi är väldigt glada över att regeringen äntligen har lyssnat på när det kommer till vinstjakten inom svensk skola och välfärd. Även om du inte kan lägga dig i det enskilda fallet skulle jag vilja att du uttrycker tydligt för , , eleverna och de andra inom som har engagerat sig att det helt enkelt är oacceptabelt att personal, som har jobbat för att ge alla elever rätt till likvärdig kunskap, blir behandlade på det här sättet av giriga riskkapitalister. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker att jag var rätt tydlig med vilka principer som regeringen står för. Jag får inte uttala mig på ett sådant sätt att det kan påverka den rättsliga sfären. Det skulle inte heller hjälpa lärarna i fråga. Tvärtom riskerar det att bli en diskussion, inte om vad lärarna har varit med om och som de har gått till rätten med och som de diskuterar med sin arbetsgivare om, utan i stället om vad ministern har sagt i kammaren. Men våra principer är tydliga, och de kommer också till uttryck i den proposition som vi lägger fram till , till exempel om utvidgad meddelarfrihet. Min fråga går till statsrådet . På Instagram har ministern deklarerat att regeringen är enig om att ska skriva under deklarationen om ett förbud mot kärnvapen. Det skulle i så fall innebära att regeringen inte bryr sig om utredningen om hur ett signerande påverkar svensk säkerhet. I samma inlägg skriver statsrådet att frågan tyvärr måste beslutas i . Vad menar demokratiministern med att riksdag och ett demokratiskt beslutsfattande ses som ett problem? Skulle statsrådet hellre vilja att detta beslutades i strid med en majoritet i ? Tack för frågan! Det känns smått prekärt att tala om mitt Instagramkonto just här. Men det tål att läsas. Läser man mitt inlägg noggrant tror jag att man kan se att det i samband med 169 senast talades om att ratificeringen av konventionen skulle avgöras genom ett majoritetsbeslut i riksdag. Men när det gäller kärnvapenkonventionen är det tydligt vad vill. Jag hänvisar till den debattartikel som språkrör skrev i . är det så att ministern är minister. Det som skrivs på Instagram sprids på sociala medier. Det är ett faktum att det står: Regeringen har tydligt deklarerat att vi vill skriva under, men dessvärre är det och inte regeringen som måste ta beslut, och det betyder en majoritet av ledamöter . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vet inte hur jag ska tolka det annat än att det är underligt att demokratiministern tycker att det är ett problem att riksdag tar beslut. Är det en belastning? Tycker ministern inte att ska ta beslut i viktiga säkerhetspolitiska frågor? Det ska tydligen en minoritetsregering göra. Jag tycker precis tvärtom. Det är viktigt att riksdag tar beslut och att det finns en stark majoritet bakom de beslut som fattas. Varje förälder som lämnar sitt barn i skolan vill att det ska känna sig väldigt tryggt och att det lär sig mycket. Därför finns det inget viktigare löfte som vi politiker kan ge än att se till att varje lärare har chans att rusta eleverna med så mycket kunskap som möjligt. Dessutom ska barnet känna den trygghet som behövs för att det ska få individuell frihet och makt över sitt eget liv. Jag tror att några föräldrar just nu funderar på om vi verkligen lever upp till det löftet. och Timss visar att kunskapsresultaten ökade till följd av alliansreformerna. ser vi att andelen som inte är behörig till gymnasiestudier ökar igen. Det är svårt att rekrytera lärare och det finns rätt stora problem med ordning i många skolor. I stället jagar regeringen skolor som jobbar med kunskapsfokus och med ordning och reda. Sådant engagerar sig regeringen starkt för, men det läggs fram få förslag för att stärka ordning, reda och kunskap. Vad föreslår utbildningsministern att man ska göra? Vad svarar han de föräldrar som är oroliga ? Tack, , för frågan! För att rätt ska vara rätt vill jag säga att andelen behöriga som lämnar för gymnasiet ökar, både bland de elever som har svensk bakgrund som det uttrycks i statistiken och bland dem som är nyanlända som det uttrycks i statistiken. Det finns också fler legitimerade lärare i det svenska skolsystemet än vad vi någonsin har haft. Men antalet barn har fortsatt att öka och ökar ännu kraftigare. Vi jagar ingen skola, men vi vill ha tydliga regler för alla friskolor. Reglerna ska garantera att de skattepengar som du och jag satsar går till kvalitet för eleverna. När det gäller konkreta förslag som leder till ordning och reda anställer vi fler så att trygghetsuppdraget blir lättare att utföra. Man har starkare stöd för det. har 20 000 fler anställts i svensk skola. Vi säkrar att det finns nationella skolutvecklingsprogram som ger stöd i till exempel arbetet med ledarskap. Vi avlastar lärare och rektorer en del administrativa arbetsuppgifter så att de kan fokusera på kärnuppdraget: god undervisning och ledarskap i undervisningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det som göras ska är redan gjort, är utbildningsministerns besked. Han är väldigt nöjd med läget. Jag tror att många föräldrar skulle vilja ha ett annat svar. De skulle nog vilja ha tre konkreta förslag från utbildningsministern om hur man ska se till att undervisningen ger mer kunskap till varje elev, hur man ska se till att fler blir behöriga till gymnasiet, hur man ska se till att fler älskar att vara lärare och söker sig till läraryrket och hur man ska se till att fler känner sig trygga i svensk skola. Där saknar regeringen besked, och det tycker jag är mycket bekymmersamt. Tre konkreta besked: rullas miljardsatsningen på 6 miljarder ut med stark viktning mot de skolor där eleverna har de allra tuffaste förutsättningarna. Det innebär att staten tar ett mycket större ansvar för skolans finansiering. Det är ett viktigt och välkommet steg. Vi gör en uppföljning av ordningsregler så att alla rektorer får stöd i arbetet med ordningsregler. Vi använder de verktyg som vi vet fungerar på några av de skolor i som är allra bäst på att skapa trygghet och arbetsro både vid svensk och vid internationell jämförelse. Och vi kommer att göra insatser för lärares arbetsmiljö. Jag har en fråga till migrationsminister . För att vi i ska ha en rättssäker och trovärdig migrationspolitik kan vi inte ha regelverk som avsevärt skiljer sig från dem i resten av . måste migrationspolitiken av uppenbara skäl skilja på barn och vuxna. Om vi ska göra det måste vi ha en trovärdig process för åldersbedömningar som är baserad på evidens, som har förtroende bland befolkningen, som bygger på en helhetsbedömning och som i svåravgjorda fall vilar på en medicinsk bedömning. I ljuset av detta undrar jag hur ministern ser på den kritik mot åldersbedömningar av ensamkommande som har framförts . Tack, , för en mycket aktuell fråga! Åldersbedömningar är en del av den viktiga asylprövningen. Det ligger på den enskilde att göra sin identitet och ålder sannolik. Därför gav regeringen ett uppdrag till att utforma ett system med medicinska åldersbedömningar. Regeringen är tydlig med att detta ska vila på forskning och beprövad erfarenhet och att det ska vara ett rättssäkert system. Som bekant väljer regeringen inte metoderna, utan det görs av professionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den pågående debatten och kritiken är jag så att säga inte besvärad av i den meningen att jag alltid välkomnar en debatt. Det är ganska vanligt förekommande inom medicin och hälso- och sjukvård. Jag konstaterar att jag är enig med både statsrådet och regeringen. är det en intressant och viktig fråga hur statsrådet och regeringen tänker agera mot bakgrund av den kritik som bland annat har kommit mot . Det finns två tydliga uppdrag. Det ena är ett kunskapsuppdrag till vad gäller metodvalet, och man ska återkomma . Det andra är det som presenterades . har självt gått ut med en kvalitetsmätning, som visar en väldigt hög samstämmighet i metoden. Den ligger enligt verkets egen beskrivning på . konstaterar att man därför inte avser att ändra metoderna för medicinsk åldersbedömning. "Hej studenter! 0,- i studielån? Dejta en sugar daddy!" Så stod det på en reklamskylt som mötte studenterna på olika campusområden i . På skylten fanns också två bara bröst. I busskurer och på andra offentliga platser möts vi av reklam där könsstereotypa roller hålls vid liv och förstärks. Överordning och underordning speglas genom män och kvinnor i olika åldrar och olika positioner och de är olika lättklädda. Att göra sexistisk reklam är dock fullt lagligt i . Det nuvarande systemet med självsanering genom den branschägda stiftelsen är inte tillräckligt. Den sexistiska reklamen har inte minskat i omfång. har länge drivit att det behövs lagstiftning och kännbara påföljder mot könsdiskriminerande reklam i det offentliga rummet. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiministern: Vad gör regeringen för att komma till rätta med sexistisk reklam? Tack för frågan! gav vi DO i uppdrag att dels undersöka hur stort och utbrett problemet med sexistisk reklam är, dels komma tillbaka till oss och redovisa hur självregleringen i branschen har fungerat. Vi har nämligen en livskraftig reklambransch som har mycket att göra. Där pågår också en debatt om vad de gör och hur de gör det. Vill vi ha rätt eller vill vi ha förändring? Jag vill ha förändring, och jag vet att självreglering är ett sätt att åstadkomma förändring. Med det underlag vi får sätter vi ytterligare blåslampa på branschen att faktiskt åstadkomma förändring. Vi får även ett underlag som vi kan gå vidare med om vi ser att självregleringen inte räcker till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för svaret! Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är väldigt bra att regeringen har tagit tag i denna viktiga fråga. En statlig utredning föreslog en lagstiftning på området . Alliansregeringen brydde sig inte om att gå vidare med förslaget, och jag tycker nog att tiden nu är väl mogen och att det är hög tid att göra detta. Min följdfråga blir: När kommer regeringen att ta nästa steg med ett förslag om lagstiftning mot sexistisk reklam? Det har legat en utredning i byrålådan . Vi har sett över den och konstaterat att den inte längre håller. Om vi ska ta steg mot lagstiftning - om vi kommer fram till att självreglering inte räcker till - behöver vi ett nytt underlag. Jag hoppas fortsatt på självreglering, för om en bransch själv vill åstadkomma förändring är det vad som bär mest. Men om det skulle visa sig att det inte finns tillräckliga verktyg för detta behöver vi se vad nästa steg kan vara, och det måste ske . Jag har en fråga till statsrådet , och den gäller lärarbristen. presenterade en analys där man ser att det finns behov av att rekrytera 77 000 nya lärare . Frågan är inte ny. har det funnits prognoser, även om de har stigit . Men både alliansregeringen och de rödgröna har gjort satsningar: en ny lärarutbildning, kompetensutveckling, fler högskoleplatser, mer resurser och högre lärarlöner. ser vi att detta inte har varit tillräckligt, och ibland har det också gett oönskade effekter. Fler högskoleplatser har lett till fler studenter med sämre förkunskaper och även till fler avhopp. Regeringen har ett ansvar. Mina frågor till statsrådet är: Vad kommer ni att göra nu? Vad är regeringens strategi för att rå på utvecklingen? Tack, , för väldigt viktiga frågor! Detta är som sagt en fråga som vi ärvde från den förra regeringen. Det var känt att vi stod inför en stor lärarbrist, och vi har jobbat intensivt med flera åtgärder, vilket väl känner till. När det gäller rapportering om rekryteringsbehovet är det en följd av ett uppdrag som utbildningsminister och jag gav till och för att få bättre prognosunderlag, vilket faktiskt är något som saknades tidigare. Det är dock viktigt att hålla rätt på siffrorna. Rekryteringsbehovet anses enligt underlaget vara 72 000. Själva lärarbristen bedöms nu vara ungefär 44 000. Det är oerhört mycket, men åtgärderna bidrar ändå till att klara en del av rekryteringsbehovet, dock inte hela. Precis som utbildningsministern har sagt här tidigare beror detta på att vi får fler barn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för svaret, statsrådet! Siffror i all ära - jag tog dem för övrigt från - vad vi har sett är att de åtgärder som vi har vidtagit är otillräckliga. Regeringen sitter vid makten och måste ha en strategi framåt för hur vi ska hantera situationen när vi har en sådan brist på legitimerade lärare. Detta är också något som UKÄ efterlyser. Jag ställer åter samma fråga till statsrådet: Vad kommer regeringen att göra nu? Det är helt riktigt: Om vi bara tar gymnasieelever som vill bli lärare skulle var tredje gymnasieelev behöva välja lärarprogrammet. Det är inte realistiskt. Därför öppnar vi nu för fler vägar in till läraryrket. Vi kommer också att behöva vidta åtgärder för att de obehöriga lärare som finns i skolan får möjlighet att läsa in sin behörighet. Vi kommer inte att ge oss förrän vartenda barn och varenda elev möter en kompetent och behörig lärare. Vi kommer att vidta fler åtgärder tills vi når detta mål. Min fråga går till migrationsministern. Precis som migrationsministern påpekade förut gör medicinska åldersbedömningar för att hjälpa till i avgörandet av om en person är myndig eller inte. anser att medicinska åldersbedömningar behövs. Vi måste i alla lägen värna barnens situation. Därför måste vi säkerställa att vuxna asylsökande inte placeras tillsammans med ensamkommande barn. Det är också viktigt att detta görs rättssäkert och att det sker kontinuerliga uppföljningar. har vi kunnat följa i medier hur kritik framförts mot en av de metoder som RMV använder för sina bedömningar. Med anledning av de olika bedömningarna och senaste rapport vill jag fråga migrationsministern hur regeringen ser på kritiken och hur den säkerställer att de metoder som RMV använder för sina åldersbedömningar är rättssäkra. Jag tackar för frågan, som jag delvis besvarade alldeles . Jag vill ändå återigen vara tydlig med att regeringens uppdrag till handlar om att komma med medicinska åldersbedömningar utifrån forskning och beprövad erfarenhet och om att ha ett rättssäkert system. Dessutom har regeringens uppdrag att återkomma med ett kunskapsunderlag kring metodvalet. Det tillsammans med egen presentation ger bilden att verket nu tydligt markerar att man inte kommer att frångå den metod som man har. Regeringen följer såklart frågan, men har inga planer på att ge något annat uppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund