kam-fs · H5C120180125fs · 2018-01-25 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Närings- och innovationsminister (S) Försvarsminister (S) Socialminister (S) Bostads- och digitaliseringsminister (MP) Närings- och innovationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga går till statsrådet . Väntetiderna i vården har med regeringens politik ökat kraftigt. Förtroendet för vården har försvagats. Och i stället för reformer för att komma till rätta med detta har regeringen satsat på gratisreformer. Det har så att säga blivit gratis för äldre att sitta allt längre på akuten eller att vänta på operation. När allt färre landsting uppfyller vårdgarantin som innebär att man har rätt att träffa en läkare vill regeringen införa en ny vårdgaranti där denna rätt tas bort. Regeringens egen expertmyndighet, Vårdanalys, avråder i sitt remissvar: "Förslaget riskerar att leda till ökad ojämlikhet, försämrad tillgång till läkare, ett urholkat värdeerbjudande samt i förlängningen ett sänkt förtroende för primärvården." Regeringen kallar det dock för en förstärkt vårdgaranti. skulle ha varit grön, kanske till och med rödgrön av avund, om han hade hört detta nyspråk. Hur kan en sådan försvagning av vårdgarantin beskrivas som en förstärkning? Till att börja med började vårdköerna öka vid makten, . Dessutom införde er regering, under ledning av socialminister , en kömiljard. Det gjorde man inte för att lösa personalproblemen i vården utan för att få vårdpersonalen, som redan var stressad, att springa snabbare. Följden blev att vård- och omsorgspersonal toppar sjukskrivningarna på grund av stress. Vi tar nu ett grundligt tag i det problemet. Den vårdgaranti som regeringen nu inför innebär att man snabbare kommer att kunna få vård inom primärvården. Den innebär också att vi tar till vara alla legitimerade professioner som finns inom hälso- och sjukvården. Det är precis vad den svenska hälso- och sjukvården ska göra. Om man har behov av att träffa en psykolog, vilket ungefär varannan person som sjukskrivs har, på grund av stressrelaterad depression och ångest, ska man få träffa en psykolog. Om man har behov av att träffa en fysioterapeut, eftersom man har problem med ryggen, ska man få träffa en fysioterapeut. Och man ska få göra det snabbare än . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Om man tror att kömiljarden är orsaken till arbetsmiljöproblemen inom hälso- och sjukvården har man gjort en något bristfällig analys. Jag återgår gärna till myndigheten bedömning av ert förslag, . De varnar för att det "riskerar att leda till ökad geografisk ojämlikhet och ökade skillnader mellan grupper". Är inte det precis motsatsen till det regeringen säger sig sträva efter med sina förslag? vid makten, , såg ni med kirurgisk precision till att inte satsa på personalen inom hälso- och sjukvården. Det ser vi konsekvenserna av . Vi inför nu en vårdgaranti som har väldigt starkt stöd bland alla vårdens professioner. Vi tar vara på all kompetens som finns i primärvården och ser till att folk får tillgång till vården snabbare. Det tycker de flesta är bra - jag också. Jag riktar min fråga till statsrådet . är ett forskningstätt och dynamiskt område med stor möjlighet till tillväxt. I finns det två universitet och en högskola. Maxlaboratoriet i är färdigbyggt, och ESS är under byggnation. Med två labb och internationellt samarbete i mycket stor skala finns det också oanade möjligheter. När omfattande forskning bedrivs finns det också möjlighet att kommersialisera många nya innovationer. Men det kanske inte sker. Forskare som inte är tillräckligt bra på kommersialisering behöver mer stöd. Hur kan statsrådet stödja utvecklingen av hela kedjan: forskning, innovation och kommersialisering? Jag vill tacka för frågan. Det är en sprudlande och stark kunskapsregion där det händer väldigt mycket. Och det nya är ytterligare en flagga som kommer att sätta på kartan. Jag tror att det var i går som det kom en ny rankning från Bloomberg över innovationsländer i världen. Och hamnade på plats två. Vi är bara efter när det gäller innovation. Det har med våra starka universitet och forskningsmiljöer att göra. Man har byggt ett konkurrenskraftigt samhälle som skapar många jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När vi tittar lite djupare på siffrorna märker vi dock att just kommersialiseringsfasen har varit ett problem. Vi är lite medelmåttiga där. Det har varit i fokus för mig som näringsminister sedan dag ett. Vi har till exempel jobbat med Big Science , där vi ger , via , och , för att engagera näringslivet mer i de här stora forskningssatsningarna, till exempel ESS och . Det gäller också att få universitet och högskolor att sporra sina forskare att verkligen försöka driva sina innovationer för att kommersialisera dem. Här tror jag att vi behöver mycket bättre infrastruktur. Hur kan vi jobba för att få denna infrastruktur, som ska leda till att fler produkter kommersialiseras? Det handlar också om rådgivning och att få studenterna att inse detta. Vi jobbar mycket med att få universitet och högskolor att samverka mer med det omkringliggande samhället, med forskningen men också med utbildningen. Där ligger en stor del av nyckeln. Dessutom ser en utredning nu över hur resursfördelningssystemet ska förändras , så att vi får mer samverkan mellan universitet och kunskap i forskningen och med näringslivet utanför. Men också inkubatorer och innovationskontoren på universitet och högskolor spelar en stor roll i detta. Vi kommer att fortsätta jobba med det. Här finns nämligen fortfarande potential för att utvecklas och bli ännu bättre. Min fråga går till försvarsministern och gäller luftvärn. Det har skickats en offertförfrågan angående Patriotsystemet. Vi anser att det finns ett annat system som är minst lika dugligt och bättre, nämligen det fransk-italienska. 30 och framför allt svensk försvarsindustri med den svenska radarn är vida överlägsen det amerikanska alternativet, Patriotsystemet. Det är beklagligt att vi kommer att få ett helt oförsvarat luftvärn, eftersom det inte går att applicera Patriotsystemet på våra korvetter. Vi kommer att gå miste om ett djup i vårt luftförsvarssystem. Hur ser försvarsministern på just denna sak? Jag vill tacka för frågan från . Vi har gått med ett letter of request till , som de kommer att svara på. Efter det får vi driva en förhandlingsprocess via FMV om de slutliga kostnaderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det val regeringen har gjort bygger på den rekommendation som Försvarsmakten har utverkat utifrån en grundlig analys av vilka olika behov som finns inom svensk försvarsmakt. Jag har gått igenom handlingarna oerhört noggrant och talat med en lång rad olika experter i sammanhanget. Jag är övertygad om att den förfrågan vi har gjort ändå är den som bäst lever upp till våra förutsättningar. Vilka möjligheter som finns för svensk industri kommer att diskuteras i ett vidare perspektiv. Det är sådana saker vi får återkomma till när vi i slutändan ser vad som kommer ut av processen. Jag kopplar på frågan om kostnaderna. I polska tidningar - om jag nu har fått en korrekt översättning - säger man att kostnaderna är fullständigt oacceptabla. Det gäller även . Tillräckligt antal robotar för svensk del skulle innebära 20-25 miljarder. Men man skulle kunna minska antalet robotar. Det är fråga om en oerhörd kostnad, och det kan bli en gökunge i försvaret. Hur ser försvarsministern på den delen? Det är FMV som sköter förhandlingsprocessen. Jag tror att det klokaste för både min och andras del är att inte spekulera för mycket om det slutliga resultatet förrän vi ser det. Jag kommer att återkomma med information, förklaringar och resultat den dagen förhandlingarna är avslutade och jag har något att säga. Det är bättre att prata när det finns något på bordet i stället för att spekulera i förväg. Min fråga går till bostadsminister . Det byggs mycket i , och det är förstås mycket positivt. Grön politik får effekt på samhällsbygget. är det viktigt att bygga klimatsmart och inte bygga in sig i ett alltför onödigt bilberoende. Det är extra viktigt med tanke på att i internationella undersökningar kommer ut ganska dåligt när det gäller att bygga in sig i bilberoende och hur extern handel byggs ut. Det är något som slår ut den detaljhandel som har funnits i innerstäderna. Har bostadsministern idéer och tankar om hur vi ska bygga på ett sätt som inte gör att vi bygger in oss i ett för tidigt bilberoende? Det finns en rad projekt. Det finns ett projekt i som heter Smarta städer där dessa frågor ingår. Det finns också en rad praktiska exempel på hur man runt om i börjar planera nya bostadsområden utan att bilen hamnar så i centrum, så som det var tidigare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker att ett bra exempel är Vallastaden i - årets bomässa. Där parkeras bilen utanför området. I bostadsområdet används gatuutrymmet till helt andra funktioner. Det är mer sociala aspekter och andra aspekter som gör att det blir ett mycket trevligt, intressant, spännande och attraktivt bostadsområde. Jag skulle gärna rekommendera kommuner och andra som planerar bostadsområden att titta på dessa exempel och se vilka möjligheter som finns att använda gatuutrymmet på ett smartare sätt. Tack, bostadsministern, för svaret! Jag delar entusiasmen för flera av dessa projekt som bostadsministern nämner. Jag tänkte vara lite mer specifik. Det finns en formulering i som får kommuner att kräva parkeringsplatser i nybyggnationer. Det är något som fördyrar byggen och gör att man bygger in sig i beroendet. Anser bostadsministern att det finns skäl att se över formuleringen i ? Det är den parkeringsnorm man talar om. Den innebär att man på många ställen anser att man måste bygga ett visst antal parkeringsplatser i förhållande till köpyta och den area som byggs. Det är en felaktig tolkning. Det råder frivillighet om hur många parkeringsplatser som ska byggas. Det viktigaste att betona är att den tolkning som en del har gjort , det vill säga att man måste bygga ett visst antal parkeringsplatser, är fel. Min fråga går till statsrådet . gav en majoritet i uttryck för sin vilja att regeringen ska återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som en del i arbetet att minska de långa sjukskrivningarna. Regeringen tog bort den bortre tidsgränsen i strid mot samlad expertis och kompetens, och regeringen har vid ett flertal tillfällen med emfas uttryckt att man inte tänker återinföra tidsgränsen. Regeringen representerar dock inte folkets vilja, utan det gör . Eftersom en majoritet i genom tillkännagivandet förklarat att den bortre tidsgränsen bör återinföras vill jag ställa följande fråga till ministern: regeringen att respektera beslut och vidta åtgärder för att återinföra den bortre tidsgränsen? Regeringen har naturligtvis den största respekt för och vilja. , när det fanns en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen i , ökade sjukskrivningarna med . utförsäkrades 100 000 svenskar ur sjukförsäkringen. Sjuktalen steg, och svenskar utförsäkrades ur sjukförsäkringen. Det var inte så att sjuktalen sjönk eller att människor blev friskare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Med regeringens politik, som vi har tillämpat under den här mandatperioden, har sjuktalen både planat ut och sjunkit. Fler människor kommer tillbaka till jobbet och hälsan igen. Det borde vara en gemensam ambition från . Historieskrivningen är en sak, men ställde jag en fråga om framtiden. Eftersom ministern inte var närvarande när denna fråga diskuterades i kammaren är det självklart för mig att få ställa frågan: Hur kommer statsrådet att arbeta för att genomföra det som har gett uttryck för? Regeringen har självklart tagit del av önskemål i frågan. Vi kommer naturligtvis att överväga frågan och sätta den i relation till den politik regeringen bedriver. De resultat som den politik regeringen bedriver har gett måste sättas i relation till de resultat som gavs under de år var socialförsäkringsminister. Sjuktalen skenade som 100 000 personer utförsäkrades ur försäkringen. Min fråga går till närings- och innovationsminister . Jag tycker att mycket av vad den här regeringen gör i fråga om industristrategi, exportstrategi och så vidare är helt okej, undantaget vapenexport till några mycket tvivelaktiga länder. Det som har börjat oroa mig är de vibbar som har kommit fram när det gäller strejkrättsfrågan och de bolag eller företag som staten äger helt eller är en av de största ägarna i. De använder sig av hot om att ta in bemanningsföretag för att sköta ordinarie arbetsuppgifter om inte besparingsvillkor godtas, vilket konkret innebär sämre arbetsvillkor. Jag har fått uppgifter om att SAS skulle använda sig av sådana metoder gentemot kabinpersonal i förhandlingarna. Min fråga till näringsministern lyder: Stämmer det att sådana hot får förekomma i bolag där staten är en av de största ägarna? Jag börjar med att tacka för berömmet. Jag förstår att det är stort beröm när säger att det är helt okej. Då känns det som att vi har fått vågen för att vi gör något bra. Sedan kom en seriös fråga om de statliga bolagen och hur vi väljer att styra. Vi har förväntningar på de statliga bolagen att uppträda föredömligt. Det finns en del bolag där staten är helägare av bolagen. Det blir en annan typ av styrning av de bolagen än i de bolag där staten är delägare. Det kan vara en liten del men kanske en stor del i förhållande till andra ägare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund SAS är ett kommersiellt bolag och finns på aktiemarknaden. Staten är den största ägaren tillsammans med ett antal andra stater. Vi har tydliga förväntningar också på ett delägt bolag som SAS att följa lagar och regler samt agera föredömligt. Men de operativa frågorna är SAS, inte ägarens. Tack, ministern, för svaret! Men dåliga exempel sprider sig lika lätt som bra exempel. Vore det inte bättre av en socialdemokratiskt ledd regering att försöka skapa bra exempel när man förhandlar om villkor på arbetsmarknaden än att låta dåliga exempel bli föredöme? De sprider sig lika lätt som bra exempel. Jag är helt övertygad om att också SAS ledning ser ett stort värde i att komma överens med fackliga parter. Man har slutit väldigt många avtal - också en del tuffa avtal, där det har handlat om att minska kostnaderna i bolaget för att det ska kunna vara konkurrenskraftigt och bli mer lönsamt och stabilt. Jag är helt övertygad om att också bolaget ser ett värde i att komma överens med de fackliga parterna. Det är den förväntan jag har - att också de bolag som staten äger aktier i uppträder korrekt på arbetsmarknaden och försöker föra en bra dialog med de fackliga parterna. Min fråga riktar sig till socialminister . Pensionärerna i gick in i 2018 med förväntningar om mer pengar i pensionskuvertet. Sedan möttes 150 000 80-åringar och äldre av en chock: mindre blev det fråga om. Det här bygger på ett avtal mellan SKL och vissa fackliga organisationer. Staten var underkunnig om avtalet när det slöts men är inte ansvarig för det. Min fråga är: Kan staten på något sätt underlätta för alla dessa människor som möttes av denna chock? Regeringen satsar ju 3 miljarder på att ta bort den så kallade pensionärsskatten för ett stort antal pensionärer. Tre av fyra svenska pensionärer kommer att få det lite bättre ekonomiskt tack vare det. Jag blev väldigt tagen av den situation som mötte 150 000 pensionärer när det visade sig att ett gammalt tjänstepensionsavtal , tecknat när ATP försvann, nu får konsekvenser för en grupp utsatta äldre pensionärer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har också tydligt påtalat att jag önskar och hoppas att parterna som har ansvaret för detta - regeringen har ju inga verktyg i verktygslådan här - sätter sig ned och talar om hur man kan reda ut det. Jag har fått indikationer på att sådant också sker. Det var ju ett tydligt svar: Staten kan inte gå in och reparera det här. Det trodde jag inte heller, men för dem som tittar på det här och följer frågan är det viktigt att veta om. Pensionärsskatten visste de ju om redan tidigare. Det här är en chock som drabbar många. En del är också gifta par, och då är det ett par tusenlappar det handlar om. Jag stod på i och pratade med massor av seniorer om det faktum att vi nu från regeringens sida investerar stort i att göra det bättre för pensionärerna. Jag talade då med en dam som hade arbetat hela sitt liv som undersköterska och sjuksköterska och skulle bli av med . Hon grät, och det gjorde nästan jag också. Jag hoppas verkligen att parterna som är ansvariga för det här avtalet hittar en lösning för dessa pensionärer. Den psykiska ohälsan bland barn och unga i ökar mer än i jämförbara länder. Parallellt med denna dystra utveckling har kraven ökat på småbarnsföräldrar att arbeta heltid och att barn ska börja i förskolan . Att utveckla en trygg anknytning tar tid och måste få ta tid. Det ger en trygghet i grunden som ofta finns kvar hela livet. Men regeringen har beställt en utredning som går i helt motsatt riktning. Förslagen innebär mindre flexibilitet, kortare föräldraförsäkring, ökad kvotering och nya begränsningar. Vi kristdemokrater kommer i alla lägen att ta strid mot familjefientliga förslag och för alla barnfamiljers rätt att göra egna val och forma sina liv. Förslaget om att kvotera ytterligare finns inte med i den snabbremiss som skickas ut, har jag noterat. Därför vill jag fråga socialministern om regeringen har placerat förslaget där det hör hemma, nämligen i papperskorgen. Det är otroligt viktigt att vi har en föräldraförsäkring i som bidrar till att även de små barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Vi har i en föräldraförsäkring som vi haft och en situation där mammor fortfarande tar ut av ledigheten för barn . vet vi så mycket mer. Vi vet att barn som får tillgång till båda sina föräldrar när barnen är riktigt små också får en bättre koppling och anknytning till båda sina föräldrar - det är någonting som är oerhört viktigt - och att de barn vars föräldrar delade på föräldraledigheten när barnen var små i högre utsträckning bor växelvis vid en separation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det ligger naturligtvis i allas intresse att öka jämställdheten. Regeringen går snabbt fram med två viktiga förslag - att öka möjligheten för stjärnfamiljer att dela föräldraledigheten och ytterligare ett förslag. Resten får vi komma tillbaka till i mån av tid. Min fråga är på vilket sätt kvotering och andra begränsningar av föräldraförsäkringen gör att barn och föräldrar får mer tid för varandra att anknyta och lägga livspusslet. Ju mer fyrkantiga systemen är, desto sämre förutsättningar skapas för familjerna att få ihop sin vardag. Det är barnen som får betala priset för detta. Vi kommer därför från sida att säga nej till alla former av kvotering och de familjefientliga förslag som finns i den här utredningen. Det är verkligen familjefientligt att inte tycka att vi ska ha så goda förutsättningar som möjligt för i det här fallet båda föräldrarna att ta del av barnens liv när de är riktigt små. Det har också varit en viktig del av den här regeringens politik men också tidigare socialdemokratiska regeringars politik - att man ska få mer tid med sina barn, till exempel genom en föräldraförsäkring. Vi vet att inte delar den ambitionen. Försvarsministern finns i kammaren, så det vore fel av mig att inte rikta en fråga till honom. Vi som är intresserade av att stärka försvarsförmåga går några intressanta veckor och månader till mötes. kommer Försvarsmaktens budgetunderlag , Försvarsmaktens årsredovisning av vad som hände 2017, Försvarsmaktens perspektivplan och den så kallade materielbergsutredningen. Så fort någon från Alliansen påpekar behovet av att tillskjuta mer resurser brukar det avfärdas av regeringssidan som "anslagsbingo". Ändå har vi tillsammans med regeringen medverkat till att det har blivit 10,2 miljarder mer när det gäller själva inriktningsbeslutet, i vårändringsbudgeten och 22,7 miljarder budget. Min fråga till försvarsministern är denna: Med allt det vi ser, vore det inte rimligt att nu ökar sina försvarsansträngningar i riktning mot motsvarande av bnp under, säg, den kommande tioårsperioden? Tack för den intressanta frågeställningen! Jag brukar inte använda förklenande omdömen eller antydningar till det när det gäller dem jag har gjort upp med om ekonomiska nivåer. Däremot tycker jag att det i den politiska debatten ibland kan bli lite väl yvigt när man staplar belopp på varandra och den som har högsta beloppet vinner tävlingen och ska framstå som bäst i sammanhanget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det vi måste göra är att noggrant analysera vilka åtgärder som ger mest effekt och på vilket sätt vi konkret stärker den militära förmågan. Därefter får man sätta prislappar. Jag är djupt medveten om att en hel del handlingar kommer att produceras framöver, bland annat budgetunderlaget. Det kommer inte att bli helt okomplicerat, och då gäller det att ta sig an det utifrån de realiteter som är. Vår inriktning är att öka den militära förmågan och därefter. Jag tror inte att det handlar om en tävling, men jag tror att vi som är besjälade av att stärka svensk försvarsförmåga också måste ha insikt om att detta kommer att kräva ytterligare ansträngningar. Därför menar jag och att det är en realistisk bedömning att vi under, säg, en tioårsperiod måste gå upp i ansträngning till motsvarande av bnp. Min konkreta fråga är då: Är detta en realistisk bedömning som försvarsministern också delar? Det krävs inte någon djupare insikt för att inse att ekonomin måste stärkas om vi ska öka den militära förmågan. Detta har jag sagt ; det är i sig ingen nyhet. Däremot är jag inte beredd att låsa mig vid några bnp-nivåer eller belopp, utan jag vill att detta sker på ett planerat sätt efter hand som sakfrågorna dyker upp och ska hanteras. Utmaningarna är för alldeles stora för att vi ska vara låsta vid belopp och procentsatser. beviljades 56 000 uppehållstillstånd till asylsökande och anhöriga till dem, som det färdigställdes 56 000 bostäder i . Resultatet av regeringens migrationspolitik är förödande för bostadspolitiken och bostadsmarknaden. har vi en anvisningslag som i praktiken tvingar kommunerna att reservera bostäder för nyanlända invandrare. Få bostäder återstår därefter för de bostadsbehövande svenska medborgarna. Därmed kommer jag till min fråga till bostadsministern: vi med regeringens politik någonsin att få se en balans på bostadsmarknaden? Jag skulle vilja säga att krig är förödande för människor och skapar mycket stora problem. Det tror jag att var och en av dem som har kommit från kriget i och från kan vittna om. De allra flesta av dem är glada över att ha kunnat komma till ett land som har tagit emot dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har bostadsbrist i . Det beror på att vi har byggt alldeles för lite ; det är inte bara kopplat till migrationen. Men bygger vi ordentligt, och fortsätter vi att göra det kommer vi att kunna se till att vi har anständiga bostäder till alla som finns här i landet. Jag skulle vilja ställa en motfråga: Vad är alternativet? Med det svaret kvarstår frågan om vi någonsin kommer att få balans på bostadsmarknaden. Kollar vi på prognoserna ser vi att antalet asylsökande är väldigt högt, som antalet färdigställda bostäder inte når upp till en nivå som innebär att vi inom en rimlig tid kan få balans på bostadsmarknaden. Därmed kvarstår alltså min fråga, och jag skulle gärna vilja ha svar på den av ministern. Man kan göra räkneexempel på olika sätt. Bygger vi 56 000 bostäder innebär det att över 100 000 människor har möjlighet att få en bostad - det är i genomsnitt 2,1 människor per bostad i . Det innebär också att vi om vi bygger mer än så klarar av att minska bostadsbristen.