kam-fs · H5C120180517fs · 2018-05-17 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Försvarsminister (S) Minister för högre utbildning och forskning (S) EU- och handelsminister (S) Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) besvarar både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vänder mig till försvarsminister . När jag träffar företrädare för Försvarsmakten är de helt absorberade av det man skriver från Försvarsmakten i budgetunderlaget . Enkelt uttryckt kan man se att om det inte blir några väsentliga kapitaltillskott och nivåhöjningar kommer materielsystem att senareläggas, ambitionssänkningar ske, materiel tas bort, grundutbildning reduceras, övningar reduceras, ammunition försvinna, reservdelar försvinna, olika typer av fordon försvinna och vissa livstidsförlängningar inte bli av. Därför behöver vi se en trappa uppåt av kontinuerliga tillskott till vår försvarsekonomi. Är beredd att skjuta till betydande resurser till försvaret ? Är regeringen beredd att i närtid ge besked? I annat fall kommer allt detta att inträffa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. När man gör en budget krävs viss noggrannhet, och det krävs att man har kontroll på substansen i det man föreslår. Det ska levereras 26 miljarder till Försvarsmakten . finns en kravbild på ytterligare 18 miljarder. Vi kommer att gå in med planeringsanvisningar , och vi förväntar oss svar på det . Då har vi gått till botten i denna process och vänt på de olika stenarna och vet sanningen mer exakt. har vi tillsatt en utredning där ser över styrfunktioner och annat inom ramen för Försvarsmaktens ekonomihantering. Vi har detta under kontroll och arbetar med frågan, men jag är inte beredd att sätta ned foten innan vi har gått till botten med alla parametrar. Det jag sysslar med, till skillnad från , är riktiga budgetmedel som har effekt, medan kan lägga fram en oppositionsbudget. Jag vill vänta tills vi har alla kort på bordet. Politik är att vilja, och då måste man vilja något. Jag tror att det är viktigt att man anger tydliga ambitioner för , inte för att försvarsministern ska tillgodose eller oppositionen utan för att och Försvarsmakten kräver dessa besked. Då går det inte att töva i steget. har lagt fram ett förslag som innebär 18 miljarder i tillskott . Det blir regeringspolitik vid det regeringsskifte som behöver. Detta ska ställas mot alla löften om skattesänkningar, så om olyckan skulle vara framme får vi väl se vad det blir av det i praktiken. Vårt mål är ökad militär förmåga steg för steg. Det har jag varit tydlig med. Vi har bättre försvarsförmåga än vi hade , efter era av reducerad förmåga att driva en konsekvent försvarspolitik. Jag är väl medveten om situationen. Men man måste ha ordning på pinalerna innan man sätter ned foten, och därför vill vi driva denna process ända . Frågan om EU:s budget engagerar. Det handlar om mer än i höjd avgift om kommissionens förslag blir verklighet. I går publicerades en opinionsundersökning i , och en stor majoritet av de svarande önskar en tydlighet från regeringen om att man kommer att lägga in veto mot förslaget om det skulle vinna gehör och bli kommissionens slutgiltiga förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till statsrådet är: Är regeringen beredd att använda det svenska vetot om detta förslag blir det slutgiltiga? Jag tackar för frågan. Det är en viktig fråga, för det handlar om stora pengar. Det vi har sagt är att vi absolut inte är beredda att betala medlemsavgift i enlighet med det förslag som kommissionen har lagt fram. Vi har sagt att vi tycker att den ram som finns på ska gälla. Vi accepterar inte heller att de rabatter som flera länder har kommer att fasas ut. Det finns dock delar i budgeten som vi tycker är bra, till exempel att man höjer andelen klimatsatsningar och att man har konditionalitet i budgeten, det vill säga att man inte kan räkna med att få pengar om man inte följer rättsstatens principer. Vi hade det första mötet då kommissionen presenterade förslaget för ministrarna, och börjar förhandlingarna. uppskattar givetvis att regeringen och de flesta partierna i har en budgetrestriktiv linje. Det är egentligen bara ett av allianspartierna som tycker att det är rimligt att EU:s budget och den svenska avgiften ska öka. Ändock känns det som att statsrådet hoppar över frågan. Är regeringen beredd att använda det svenska vetot om det slutgiltiga förslaget ser ut som dagens förslag? Vi är inte beredda att säga exakt hur vi ska hantera en slutsituation i en förhandling som kanske kommer att pågå i ett och ett halvt eller , för vi vet inte var vi hamnar. pågår en förhandling, och jag gjorde våra utgångspunkter mycket klara . Vi accepterar inte det förslag som finns, för denna höjning av medlemsavgiften är helt oacceptabel för . Min fråga går till försvarsminister och gäller avsiktsförklaringen om ett fördjupat militärt samarbete mellan , och . värnar den militära alliansfriheten, som vi anser har tjänat oss väl . Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska vara att värna vårt lands säkerhet. Det förutsätter en modern försvarsmakt som har förmåga att möta de olika hot som vårt land kan ställas inför och som även kan vara en fredsbevarande kraft i världen. Det förutsätter att har en trovärdig militär alliansfrihet. I som präglas av osäkerhet och militär upprustning borde stå upp för stabilitet och avspänning. Anser inte försvarsministern att avsiktsförklaringen med innebär ett ytterligare närmande till Nato och därmed ett avsteg från vår militära alliansfrihet och urholkar vår självständighet och vårt militära handlingsutrymme? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag anser att frågeställaren har fel analys. har sagt att vi ska bygga på två pelare, dels uppgradering av nationell militär förmåga, dels samarbete med länder i vårt närområde, med och med för att upprätthålla den transatlantiska länken och en aktivitet inom ramen för Natos partnerskap. Det är denna linje regeringen följer och som jag tror att av ställer sig bakom. Grunden för detta är samarbete utifrån en militärt alliansfri position. Att öva tillsammans med andra kan knappast uppfattas som en aggressiv handling. Däremot är det fråga om att utveckla kapaciteten och den nationella förmågan och kompetensen. I den tid vi lever i måste vi samverka med andra för att kunna hantera eventuella krissituationer, hur dessa än ser ut. Detta är själva grunden, och häri ligger inget av Natomedlemskap eller närmande till Nato, däremot samarbete med andra. Tack för svaret, försvarsministern! Jag har inget emot samarbete, inte på något sätt, men jag ser inte att samarbete är synonymt med att samarbeta med och Nato. Däremot samarbetar vi gärna med och våra nordiska grannländer. Jag har svårt att se hur ett nära samarbete med och indirekt kärnvapenalliansen främjar stabilitet och säkerhet. Att det kan kännas säkert att samarbeta med en nation som leds av en mycket oberäknelig president, som har bidragit till att avsevärt försvåra för säkerheten i , tycker jag är anmärkningsvärt. Läget är som så att vi har övat och samverkat med , de baltiska länderna, , , de nordiska länderna, , och . Vi har avtalsförhållanden som reglerar detta, och det finns inget i dessa avtal som gör att vår militära alliansfrihet upphör. När vi samverkar med andra i den typ av övningar som vi genomför är det däremot en signal som leder till stabilitet på både kort och lång sikt och som därför har en effekt på freden i vår del av . Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Omställning och vidareutbildning är en oerhört viktig förutsättning utifrån den arbetsmarknad vi har och den omställning som sker där med bland annat automatisering och digitalisering. Regeringen och i synnerhet statsrådet pratar gärna om att man ska kunna studera genom hela livet, men förslag och reformer lyser med sin frånvaro. Vi har inte sett några förslag när det gäller vare sig studier högre upp i åldrarna, högre fribelopp eller utökad möjlighet till extra studiemedel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Möjligheten att kombinera arbete och studier är en viktig förutsättning för att kunna studera högre upp i åldrarna. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har regeringen under sina vid makten inte presenterat några reformer för att öka denna möjlighet? Tack så mycket för denna viktiga fråga, ! Frågan handlar om regeringens högskolepolitik nu och hur vi ska kunna ha en högskolepolitik som möter 2020-talets stora behov. Vi har valt att sammanfatta det i tre områden. Det handlar om att högre utbildning ska finnas i hela landet, under hela livet och i hela världen, vilket handlar om internationaliseringen av den högre utbildningen. Vi har gjort flera saker för att se till att vi kan klara ett livslångt lärande. Bland annat ligger nu på bord en tillträdesproposition som handlar om att kunna öppna upp fler vägar till den högre utbildningen även senare i livet. Vi föreslår ett behörighetsgivande nationellt prov som ska öppna vägen för dem som har varit ute i arbetslivet och kanske inte har full behörighet från gymnasiet. Detta säger nej till och röstar emot. Jag undrar vad detta kommer att leda till. Statsrådet svarar uppenbarligen inte på min fråga. Jag frågade varför regeringen inte har genomfört eller lagt fram förslag på reformer när det gäller de ekonomiska förutsättningarna för att studera senare i livet, höja åldern för studiemedel, ge möjlighet till ett extra studieår eller förändra fribeloppet så att arbete och studier inom den högre utbildningen kan kombineras. På dessa områden lyser regeringens förslag med sin frånvaro, trots i regeringsställning. Jag svarade just på frågorna om de konkreta förslag vi har lagt fram för att främja ett livslångt lärande. Vi bygger ut högskolan med 25 000 nya platser över hela landet, vi har sett till att det ska finnas fler kortare kurser och sommarkurser och vi har tillsatt en jätteviktig utredning - Styr- och resursutredningen - som har i uppdrag att titta på hur styrningen och resursfördelningen kan förändras så att ett livslångt lärande främjas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet och handlar om sjukvården i . I är det en oerhört ansträngd situation. 17 000 skåningar väntar på operation . Särskilt svårt är det för barn och ungdomar. Köerna till BUP, barn- och ungdomspsykiatrin, är oerhört långa. var andelen unga i som fick hjälp av BUP nio av tio, men har det minskat till fyra av tio. var det av barnen som fick en bedömning . Jag vet att regeringen har presenterat förslag för att åtgärda problemen i sjukvården, men dessa är oerhört otillräckliga. Skulle statsrådet vilja ge en fingervisning om vad regeringen vill göra i grunden för att hjälpa upp sjukvårdssituationen? Det är en mycket angelägen fråga som Skånberg tar upp. Vi ser hur sjukvården står inför enormt stora utmaningar runt om i landet. nämndes, men det finns flera områden. I grunden handlar detta om att vi har en demografisk utveckling där allt fler är vårdbehövande, men det är glädjande att allt fler kan få vård tack vare utvecklingen. Det behövs därför nya friska resurser till sjukvården, riktade till barn och ungdomspsykiatrin, som togs upp här, men också till sjukvården generellt. Detta är vad regeringen tillför och också vad regeringen lovar att tillföra . Att säkerställa resurser till välfärden kommer att vara nästa mandatperiods stora fråga. Utöver nya resurser behövs en professionalisering - ett utrymme för dem som arbetar i vården att få ägna sig åt sitt kärnuppdrag och inte tyngas av alltför mycket byråkrati, hopplösa it-system och annat. Resurser till sjukvården kommer i valrörelsen att ställas mot skattesänkningar. vill tillföra 27 ½ miljard mer än regeringen , så när det handlar om resurser ligger inte efter. fick vi veta att regeringen vill ge 275 miljoner i stöd för unga. Det är helt otillräckligt, då vi vet att det i finns köer till neuropsykiatrisk utredning. Regeringen går alldeles tomhänt, eller näst intill, in i valrörelsen. Det är faktiskt tvärtom, Skånberg. Vi har satsat stora resurser, både öronmärkta resurser till flera olika delar av sjukvården - även barn- och ungdomspsykiatrin som redan fått riktade resurser - och icke öronmärkta resurser till landstingen, som de väl behöver. Vi lovar att under nästa mandatperiod tillföra nya, mycket stora resurser. Detta krävs för att alla äldre och sjuka i vårt land ska kunna säkerställas en tillräckligt god vård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Varje krona kan bara användas en gång. Om den används till skattesänkningar kan den inte användas till sjukvård. I en nyligen publicerad rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi visas det tydligt att drivkrafterna att gå från bidrag till arbete är svaga. Man kan till och med förlora på att ta ett jobb, särskilt de som är nya i eller har försörjningsstöd. Rapporten lyfter särskilt upp problematiken för utrikes födda kvinnor. För sammanboende par som har barn och etableringsersättning lönar det sig dåligt för den andra personen i ett hushåll, oftast kvinnan, att börja arbeta. Detta är ett stort problem eftersom utrikes födda kvinnor har en särskilt svag förankring på den svenska arbetsmarknaden. Om vi ska minska utanförskapet behövs många olika åtgärder, men det är centralt att det alltid lönar sig att gå från bidrag till arbete. Därför blir min fråga till arbetsmarknadsminister : Kan du lova att det alltid ska löna sig mer att arbeta än att få bidrag? Det ska alltid löna sig att arbeta, och alla som arbetar ska kunna leva på sin lön. Tvärtemot vad säger lönar det sig väl att gå till arbete från olika typer av ersättningar i . Detta har visats i SNS Konjunkturråds rapport, och uttalade sig professor om just detta. De generella skillnaderna är stora för den som går från någon typ av annan försörjning över till arbete. har dock pekat på ett problem - även om man inte har visat det tydligt - nämligen att det för vissa grupper inom etableringen till och med kan vara kontraproduktivt som ekonomiskt incitament. Den frågan bör tas på största allvar, även om den inte speglar den generella situationen när det gäller att det lönar sig att gå till arbete. Det man pekar på i är att det för större familjer med etableringsersättning inte alltid lönar sig för person nummer två, som ofta är kvinnan, att ta ett avlönat arbete. är min talartid slut, så jag får återkomma i nästa inlägg. Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det här får som sagt inlåsningseffekter för kvinnor. Vi i den här kammaren kan inte underlåta att ta det på största allvar. Kvinnor har en svagare ställning och har svårare att komma ut i arbete, och det är olyckligt att man dessutom förlorar ekonomiskt på att ta ett arbete. Hur ser arbetsmarknadsministern på förslag om ett bidragstak? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här bör tas på största allvar. Det är därför regeringen redan i budgetpropositionen aviserade en översyn av hur politiken är upplagd vad gäller incitamenten, inte minst för utrikes födda kvinnor, att gå till studier och arbete. Låt mig påminna om att det som gällde tidigare, under den gamla regeringen, var att den som hade etableringsersättning också kunde arbeta utan att det avräknades alls från etableringsersättningen. Man kunde alltså ha dubbel ersättning: både lön och bidrag. Det tycker jag är orimligt, och det har vi ändrat på. Jag är inte beredd att återinföra det. Däremot bör vi titta på andra delar för att det här ska bli möjligt. Jag tycker bara att man ska se upp, så att man inte inför system som särskilt drabbar barnfamiljer, vilket jag tror blir fallet med ett bidragstak. Det som systemen ska säkerställa är drivkraft till arbete för alla. har en rymdstrategi. Den är dock tyvärr lite tunn till sitt innehåll. Det bästa med den är att den nu faktiskt finns. En del i rymdstrategin handlar om , vår rymdbas uppe i norr. En föreslagen utveckling är att man ska kunna skjuta upp små satelliter därifrån. Det är ett alldeles utmärkt förslag som har utretts tidigare. När den här strategin presenterades lät det, framför allt i kommentarerna från rymdministern, som att det kommer att börja fara upp raketer med små satelliter därifrån när som helst. Men det finns ett litet krux: Det saknas pengar till detta. Utan pengar till ombyggnad och utbyggnad av kommer det inte att skjutas upp några satelliter därifrån. Det räcker inte att prata om detta. Varför har regeringen inte skjutit till de här pengarna vare sig i höstbudgeten eller i vårbudgeten? Jag tackar för frågan. Jag vill börja med att instämma. Det är faktiskt någonting historiskt att nu har en nationell rymdstrategi. Regeringen har fattat beslut om den, och ligger den på bord för behandling. Ändå har varit en väldigt framstående rymdnation . Det är till exempel ett halvt sekel sedan skapades. Den här skrivelsen handlar om strategiska inriktningar som ska ge en långsiktig plan för utvecklingen av både rymdforskningen och den verksamhet som är kopplad till rymden, inte minst industrin. Men den är inte en del av budgetpropositionen. Vi kommer att jobba vidare med själva finansieringsfrågan i budgetpropositionen . Det är mycket riktigt så att pengarna inte ska stå i rymdstrategin. Men man hade ju hoppats att de hade funnits i höstbudgeten eller vårbudgeten. Jag vet att rymdministern har drivit på för detta internt i regeringen, men jag antar att hon inte fått med sig finansministern. Det är synd att rymdministern ska behöva stå till svars för detta. Men vilken är anledningen till att pengar till detta inte har prioriterats av regeringen i vare sig höstbudgeten eller vårbudgeten? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket, ! Anledningen är att vi ska ta saker och ting i rätt ordning. Det har jag sagt vid flertalet tillfällen när jag har svarat på frågan varför rymdstrategin inte kom efter att utredningen presenterades . När regeringen har beslutat om rymdstrategin ska den behandlas av , och därefter ligger det väl till hands att ta detta i budgetprocessen. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Svensk skola behöver fler lärare. Det är viktigt för att höja kunskapsresultaten och för att säkra en likvärdig skola. Därför är det bra att regeringens satsningar nu har resulterat i 28 000 fler anställda i skolan och fler utbildade lärare i våra klassrum. Men ska vi möta den lärarbrist som byggts upp behöver fler studenter både påbörja och slutföra en lärarutbildning. Vi måste också ha lärarutbildningar i hela landet. Att fler söker till lärarutbildningen är en mycket angelägen fråga. Därför vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att få fler studenter att påbörja och slutföra en lärarutbildning? Jag tackar så mycket för den här oerhört angelägna frågan. Som sagt börjar allt med en bra lärare. Vi har som yttersta mål att alla elever och barn, oavsett var de bor och vilken bakgrund de har, ska möta behöriga och kompetenta lärare. Vi ärvde en stor lärarbrist, och den kvarstår. Därför bygger vi nu ut lärarutbildningen med över 10 000 platser. Vi satsar också på fler vägar in i läraryrket genom att ge möjlighet för dem som redan har de akademiska ämneskunskaperna att läsa kompletterande pedagogiska utbildningar. har vi också fattat beslut om att höja bidragsdelen för samtliga ämnen som man läser i en kompletterande pedagogisk utbildning. Det är ett sätt att få fler som vill bli lärare även senare i livet. En modell som har utvecklats på har rönt uppmärksamhet och blivit en succé, får man väl säga. Det är högt söktryck. I denna modell kombinerar man arbete med studier på lärarprogrammet. Det vore bra om fler lärosäten tog efter det exemplet. Det skulle jag lyfta in. Det är ett exempel. Finns det fler exempel som gör att regeringen kan vara med och ge signaler om hur man ska öka antalet studenter på lärarutbildningarna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Det är helt riktigt att vi har goda exempel runt om i landet på hur man kan öka samverkan mellan huvudmännen och våra lärarutbildare för att kunna erbjuda flexibla utbildningsmöjligheter där man också jobbar i skolan. Vi tittar också på möjligheten att lärarassistenter och andra genom en bra samverkan ska kunna utbilda sig till lärare. Tiden går fort när man har roligt. Äntligen har valrörelsen kommit igång ordentligt! Det är en höjdpunkt för oss som är politiskt aktiva. Vi får chansen att diskutera ännu mer politik och framtidsvisioner med folk än vad vi gör annars. Men det finns också en del orosmoln. Vi har i andra länder sett risken för digitala påverkansoperationer, cyberattacker och liknande. Jag vill därför ställa en fråga till försvarsministern. Vilken beredskap har regeringen inför valrörelsen när det gäller förmågan att stå emot cyberattacker, fake news och påverkansoperationer? Hur starkt är det psykologiska försvaret i ? Tack för frågan! När det gäller det stundande valet ska vi inte ha någon sorts illusion om att inte skulle kunna utsättas för den här typen av operationer. Vi har sett det här i andra länder, som , och . Det finns en förberedelse på myndighetsnivå i , och det har också avsatts resurser för att följa valrörelsen och denna typ av händelser. Vad man sedan gör med det beror naturligtvis på vad det handlar om och vad som eventuellt händer. Men det finns en förberedelse för detta. När det gäller det mer långsiktiga perspektivet vill jag bara påminna om att regeringen har aviserat att vi avser att starta ett arbete för att bygga en ny myndighet för psykologiskt försvar i . Det är skönt att höra att detta är någonting som tas på största allvar av regeringen. Detta är en fråga som berör oss, men inte bara oss utan hela den demokratiska världen. Mot bakgrund av detta undrar jag om försvarsministern kan utveckla hur man tänker att kan jobba tillsammans även med andra länder när det gäller dessa frågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för dessa funderingar. Jag har själv diskuterat detta med representanter för andra länder, och jag tror att det är mycket viktigt att vi utgår från de värderingar som vi har i vårt land: demokrati, öppenhet och genomskinlighet. Det är mycket viktigt att man är beredd att tydliggöra sådant när det sker och dessutom föra en diskussion och debatt med allmänheten, så att man höjer medvetandenivån om att detta förekommer. Men jag tror att det i svensk allmän opinion ändå finns en viss förberedelse, men den kan naturligtvis bli större. Min fråga riktar sig till statsrådet . tog första steget för att aktivera den så kallade atombomben mot , det vill säga att kan bli av med sin rösträtt om man inte slutar politisera domstolarna och på annat sätt kränka rättsstaten. Därefter har fört en dialog med . Under det halvår som snart har gått har fortsatt bedrivit en förhalningstaktik. meddelade att man inte är nöjd med . Också och har förklarat sitt missnöje. Hur bedömer att EU bör gå vidare? Ska man fortsätta att hota med den så kallade atombomben, trots att detta hot inte fungerar eftersom det krävs enighet för att den ska utlösas? Som vi hörde statsrådet tala om här tidigare håller EU på med sin långtidsbudget, och eventuellt kan man bygga in ekonomiska sanktioner mot länder som bryter mot grundläggande rättsprinciper. Men här krävs också enighet, och kommer knappast rösta för något sådant när det drabbar självt. Jag tackar för detta. Denna fråga är oerhört viktig. Det har visat sig att EU har ganska små och krångliga möjligheter att reagera mot länder som inte följer rättsstatens principer. Det som hände när vi hade möte med Europaministrarna var att från kommissionen sa att nu har gjort en massa ändringar som man inte tycker är tillräckliga. redogjorde då för vilka ändringar det handlar om och tyckte att de var tillräckliga. Det finns en deadline .