kam-fs · H5C120180517fs · 2018-05-17 14:00:00 — Vid nästa rådsmöte kommer kommissionen att säga att nu har uppfyllt alla rekommendationer eller föreslå att man ska gå vidare med en hearing, som är nästa formella steg i artikel 7. Och för artikel 7 behövs det inte enhällighet. Jag kan bara önska lycka till med detta i EU. Men faktum är att inte har konstaterat att det har genomförts en massa åtgärder i , utan man har konstaterat att det som har gjorts inte är tillräckligt. Det sker fortfarande kränkningar mot rättsstaten. och har instämt i detta. Där skulle man kanske önska att även den svenska rösten hördes lite högre. Det skulle jag vilja ha en kommentar till. Varför hör vi inte röst högre? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Där har fel. Den svenska rösten är en av de röster som har hörts högst. Vi har till och med hörts mer och högre än och . Däremot har de följt oss, eller mig, på rådsmötena och sagt att de håller med om den kritik som vi har framfört mycket hårt. I början var det bara och som krävde konditionalitet. finns det med i kommissionens förslag. Jag är mycket stolt över det arbete som vi har gjort på detta område. Det har verkligen gått fram. I samband med att släppte sin årliga rapport frågade jag finansministern om vilka reformer man genomfört för att minska skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes och utomeuropeiskt födda. Jag fick då en lång utläggning om etableringsjobb och extratjänster, det vill säga fler särlösningar som putsar statistiken men som nästan aldrig mynnar ut i anställningar och riktiga jobb. Rådet konstaterar också detta i sin rapport och skriver att det inte är uppenbart på vilket sätt de nya etableringsjobben skulle fungera väsentligt bättre än existerande subventionerade anställningar. Det finns alltså ingenting som tyder på att de tidsbegränsade subventionerade anställningarna räcker för att denna grupp ska få en fast förankring på arbetsmarknaden. Min fråga till minister är därför följande: Har en avvikande uppfattning, eller anser hon att expertmyndigheternas uppfattning är korrekt? Och är hon i så fall beredd att ompröva sin politik? Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda har minskat , men det är fortfarande betydande. Vi har också en stor skillnad i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. Därför är det mycket angeläget att åtgärda det. Särskilt viktigt för mig är det att se till att nyanlända snabbt kommer i arbete. När jag tillträdde var det av de nyanlända som kom i arbete eller studier - men det var mycket få som gick till studier - efter etableringen. var det , och i början av detta år var det - en ökning jämfört med . Det går mycket tydligt i rätt riktning. Den tid som det tar att etablera sig på arbetsmarknaden har i princip halverats för nyanlända. Subventionerade anställningar är en anställningsform som en samlad expertis anger är den mest effektiva för att leda vidare till varaktiga icke-subventionerade anställningar på arbetsmarknaden. Faktum kvarstår dock: Trots av beprövad arbetsmarknadspolitik i form av det som ministern beskrev är arbetslösheten bland utrikes födda mer än fem gånger så hög som hos inrikes födda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Betänk då dessutom att denna grupp har problem att komma in på arbetsmarknaden nu när regeringen har gått mot alla regler i hur man bedriver finanspolitik. Vilka konsekvenser får det i nästa lågkonjunktur? Vilka reformer ska då åtgärda det som ingen regering har lyckats med? Jag tycker att det finns all anledning till självkritik hos regeringen. Frågan är om ministern tycker det. Regeringen för en väl avvägd finanspolitik och har tagit från stora underskott till stora överskott, och inte minst har vi sett en mycket positiv utveckling på arbetsmarknaden. Den fortsätter, och den kommer inte minst nyanlända och utrikes födda till del. Jag ska också svara på frågan om etableringsjobb. säger att man inte är säker på hur väl de nya etableringsjobben kommer att fungera. Det kan jag förstå, eftersom de ännu inte är färdigt utformade. Det är någonting som regeringen och arbetsmarknadens parter just nu arbetar med. Jag vänder mig till statsrådet . , , är mest känd för att försöka sluta handelsavtal. Men man har en minst lika viktig uppgift att försöka lösa tvister som uppstår just när det gäller handel. Därför har man ett organ som består av sju domare. Men medverkar inte längre till att nya domare utses. En av domarna har avgått, och två har fått sluta på grund av att deras mandatperiod är slut. Det innebär att det är fyra kvar. Det måste vara tre i varje ärende, och antalet ärenden ökar . Därför undrar jag vad gör. Vad har vi för linje för att kunna lösa detta problem innan det blir ännu mer akut än det är ? Det är djupt problematiskt att blockerar nomineringsprocessen till . Vi rör oss helt enkelt mot en kris. Det ska vara sju skiljepersoner, men är det bara fyra kvar. Senaste nyheterna från är att uppdraget för en av de fyra skiljepersonerna, från , kommer att förlängas. Detta har tidigare blockerats av EU. Det innebär att vi köper för att nå enighet om de utestående tre tillsättningarna. EU förhandlar nu med om detta; det var bland annat uppe på mötet med stats- och regeringscheferna i . Det finns alltså många sätt att försöka gå vidare, men som jag sa tidigare är det en mycket allvarlig situation. Jag skulle vilja beteckna det som en kris. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi är naturligtvis många som måste hjälpas åt med detta. Jag skulle vilja att man från i det här fallet regeringarnas sida tog hjälp av parlamenten i världen. Det finns ett samarbetsorgan som Interparlamentariska unionen, och har tillsammans och där parlamentariker möts. Där har vi inte de här motsättningarna. Man kanske kunde försöka få lite hjälp därifrån och blanda in dem lite djupare i den här typen av problemlösningar. Jag tycker att förslag är bra. Eftersom du är väldigt engagerad i detta, , kanske du själv kan ta initiativ för att ni ska hjälpa till med detta. Vi deltog ju båda vid ministermötet i , och vi såg på nära håll hur viktigt det är att slå vakt om det multilaterala systemet genom bland annat fungerande tvistlösning. Detta är nu under attack. berömde sig regeringen för att allt fler nyanlända kommer i arbete. Exempelvis skrev arbetsmarknadsministern själv på Twitter att det är en markant ökning av andelen nyanlända som kommer i arbete efter etableringen, det vill säga . De faktiska siffrorna är enligt Arbetsförmedlingen att det är 4 700 personer som har gått vidare till arbete eller utbildning efter etableringsfasen. Jag begärde ut siffror från Arbetsförmedlingen och fick svaret att det är 742 personer av dessa som har fått ett arbete utan stöd. fanns det ca 60 000 personer i etableringsuppdraget, och av dessa fick alltså 742 personer ett arbete utan stöd. Det är i så fall . Om man tar med alla 4 700, alltså även de som har gått till åtgärder och utbildning, utgör de 7 ½ procent av de 60 000 personerna. Det är därmed 92 ½ procent som inte har haft någon nytta alls av etableringsuppdraget. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om detta verkligen är något att skryta om på Twitter. Inställningen att subventionerade anställningar inte skulle vara riktiga jobb eller att de är ett dåligt sätt att ta sig in på arbetsmarknaden är lite bekymmersam. Den stämmer inte överens med den samlade forskningen och erfarenheten. Subventionerade anställningar är - det är sällan ifrågasatt - ett av de mest effektiva sätten att leda människor vidare till ett icke-subventionerat arbete, alltså till en varaktig, fast förankring på arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det som är svårt med subventionerade anställningar är att säkerställa att de träffar rätt personer, så att man inte får en stor dödviktskostnad. Det var något som till exempel nystartsjobben tidigare fick kritik för, det vill säga att man subventionerade anställningar av folk som annars hade fått ett icke-subventionerat jobb. När det gäller personer som har varit i i bara och genomgått etableringsuppdraget skulle jag säga att det är en klockren grupp att satsa på subventionerade anställningar för. Det finns goda förutsättningar för att det ska leda vidare till icke-subventionerat arbete. Ja, men om vi nu räknar med även de subventionerade anställningarna rör det 4 700 personer. Det är 7 ½ procent av de 60 000 som har gått vidare till någon form av arbete eller utbildning. 92 ½ procent har inte gått någonstans, till någonting. Ännu värre blir det om vi jämför utvecklingen för inrikes och utrikes födda: Arbetslösheten bland inrikes födda är och bland utrikes födda . Det är av de arbetslösa inrikes födda som har fått jobb . Av de utrikes födda är det . Skillnaden växer ju och förstärks mellan inrikes och utrikes födda. Låt mig korrigera några siffror. Vi jämförde , , med . var det av de nyanlända som kom i arbete eller studier - det är väldigt få som går till studier - och var det . Det är en markant förbättring, eller . Tittar vi särskilt på gruppen kvinnor är det en ökning när det gäller personer som har gått till arbete eller studier. Är jag nöjd med detta? Är det en utveckling i rätt riktning? Under valrörelsen lovade inför tusentals svenska assyrier i att om S vann valet skulle regeringen erkänna folkmordet seyfo. meddelade statsministern att han bryter vallöftet och inte har några som helst planer på att erkänna folkmordet. Nästan alla partier i den här kammaren har svikit i frågan, men Socialdemokraterna tar priset. S har cyniskt utnyttjat ättlingar till folkmordsöverlevande för att fiska röster och sedan i stället gått och ärenden. Jag tycker att det är ett skamligt beteende. Vad har då den S-ledda regeringen egentligen gjort för folkmordsdrabbade och förföljda minoriteter i under den här mandatperioden? Man skulle erkänna seyfo, men man sviker vallöftet. Man vill inte erkänna folkmord. Man vill inte ge någon typ av direktstöd till utsatta minoriteter så att de kan överleva i hemländerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Varför bryter ni ert vallöfte om att erkänna folkmordet seyfo, och varför gör ni egentligen ingenting för utsatta minoriteter i ? Seyfo innebar fruktansvärda övergrepp på den armeniska folkgruppen och andra minoriteter under . Jag tror att det påverkar och skakar oss alla. Det är också bakgrunden till att socialdemokratin under den förra mandatperioden, under den förra regeringen, drev igenom ett beslut och en beställning här i om att seyfo skulle erkännas som ett folkmord. Vi har bedrivit ett arbete för detta. Regeringen gav 2015 ett uppdrag att på principiell och allmän nivå belysa relevanta rättsliga, historiska och andra aspekter på förhållningssätt och benämningar i anslutning till historiska massövergrepp. Enligt den rapporten är regeringsuttalanden som fastställer historiska fakta inte helt oproblematiska. Det är naturligtvis så att viljan att tydligt uttrycka den avsky vi känner också kan - och behöver - vägas mot den praxis som gäller när regeringar uttalar sig om historiska fakta. Ett icke-erkännande är också ett ställningstagande, och det är ett ställningstagande för och hans förtryckarregim. Det är vad det är. Den hade aldrig accepterat att skulle komma undan med Förintelsen. Man hade aldrig bara kallat det "fruktansvärda övergrepp"; det var ett folkmord. Men och - jag ska vara ärlig här - tycker båda att ska komma undan med sitt folkmord. Dubbelmoral är inte dubbelt så bra. Det här är inte ett sämre folkmord, utan det är lika mycket folkmord som Förintelsen. Det är hyckleri att man inte vågar erkänna det. Priset tas dock av statsministern när han står inför ättlingar till överlevande och säger att man ska erkänna men inte gör det. Vi har säkert inte hört sista ordet i den här frågan. Den är naturligtvis oerhört viktig, och det är viktigt att få ett erkännande. Men det är också viktigt att en regering väger in de många olika aspekter som den typen av ställningstaganden innebär. Min fråga går till statsrådet . Det jag vill tala om är svenska företag som är världsledande inom hållbarhet, och då framför allt när det gäller social hållbarhet. Inom ramen för svensk exportstrategi vill jag veta lite mer om vad den gör för att svenska företag ska kunna bidra mer till FN-systemet. I och med att vi har så pass framstående företag på de här områdena tänker jag att vi nog skulle kunna bidra mer till upphandlingar inom FN. Vi bidrar väldigt bra till FN-systemet på en mängd olika sätt, men just när det gäller företag och upphandling är vi inte bäst i klassen - vilket jag tycker att vi borde vara. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Hur jobbar med regeringen med den här frågan, ? Det är inte bara så att vi inte är särskilt bra. Vi är på 6:e plats när det gäller att bidra till FN men på 76:e plats när det gäller att vinna upphandlingar, så det är tämligen uselt. Regeringen satsar därför mycket för att vi ska vinna fler upphandlingar, och vi är definitivt bra på väldigt många områden som FN jobbar med. Vi har genomfört olika besök hos FN-organ. Totalt under 2016-2017 deltog 141 företag, varav 100 var små eller medelstora. Jag ledde en delegation till FN i med företag som vi tror skulle kunna delta i upphandlingar, och har vi ökat från 225 till 276 företag som är uppskrivna för att kunna ta uppdrag från FN. Tack, ministern, för svaret! Jag tänkte ställa en lite kortare fråga, som kanske får ett lite kortare svar. Om statsrådet skulle få ge ett tips till svenska företag, vad ska de prioritera för att bli större och bättre på upphandlingar när det gäller FN-systemet? Det absolut viktigaste är att lära sig hur FN-systemet fungerar. Flera företag tycker att det är väldigt krångligt och byråkratiskt. Man måste själv lämna över papper med underskrifter, och man måste följa vissa tidsramar på ett sätt som inte är normalt i vanliga affärsförhållanden. Men om de bara kommer över den tröskeln tror jag att svenska företag har oerhört mycket att erbjuda FN-systemet. Jag hoppas att de gör det, för då kommer de att vinna fler upphandlingar. Det är ett allvarligt krig som pågår i Afrin och som ligger bakom. anser att det med bland annat FN:s resolution i ryggen finns all anledning att agera kraftfullt mot . Vi måste förhindra att det blir ett folkmord. Men jag ser också detta lite mer långsiktigt i fråga om hur EU kan agera. EU har ju uttryckt kritik mot offensiv, men jag tänker även på den långsiktiga freden i och problemet med oljeexploateringen. IS försörjer med olja, vilket är en del av denna konflikt. Det känns otroligt viktigt att EU går före och visar att vi vill ställa om i hög hastighet och att vi i inte handlar med olja framöver. Detta är viktigt både för att bidra till att skapa fred i och för att rädda jordens klimat. Just nu rasar stora och skrämmande bränder på tundran i , och det händer väldigt mycket runt om på planeten som inte är bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för frågorna! Det var många frågor i en, men jag börjar med frågan om vad gör och om vad som händer där. Vi är djupt oroade över utvecklingen i , och vi har framfört till turkiska företrädare inom EU hur vi ser på denna utveckling. Det brister i respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokrati. Vi har inskärpt både hos och hos andra att deras agerande får konsekvenser för landets relationer till EU. Vi har också krävt att man ska släppa frihetsberövade oppositionspolitiker, journalister, författare, akademiker och så vidare för att man ska kunna fortsätta att ha en relation med EU. pågår inga förhandlingar mellan och . Tack, ministern, för svaret! Jag är väldigt glad att man ligger på i alla dessa aspekter, eftersom agerar som en riktig förtryckarregim och eftersom det går åt fel håll. Vi ser hur radikaliseringen i har blivit starkare - började på ett fredligare sätt men har gått över till mer repression. Jag vill återgå till frågan om hållbar utveckling för att skapa sundare förhållanden, så att man kanske undviker repression hos regimer. Jag tror nämligen att det hänger ihop, och därför vill jag återkomma till olja och handel med olja. Jag vet inte om jag kan svara exakt på frågan om handel med olja. Det kan jag återkomma till. En del av den första frågan handlar ju om utvecklingen i och Afrin. Vi följer detta mycket noga och detaljerat. Det finns just nu en risk för att detta i eskalerar och att den fruktansvärda humanitära situationen förvärras ytterligare. Vi har framfört även detta till turkiska företrädare. Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Det är inte en ny fråga, utan den gäller containerkonflikten i hamn. kom siffror som visade att konflikten kan ha kostat det svenska näringslivet mellan 6,4 och . kom en annan studie som visade att företag inom modebranschen har haft högre kostnader på grund av konflikten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund tillsatte en utredning för att se över konflikträtten. Vi moderater har kritiserat regeringen för att det har tagit , och i går nåddes vi av nyheten att denna utredning kommer att ta . Detta är beklagligt. Min fråga till arbetsmarknadsministern är vilka skälen för detta är. Det brådskar nämligen att hitta en lösning. Är inte detta en prioriterad fråga för regeringen? Vi har inte haft arbetsfred i hamn , och detta är naturligtvis väldigt allvarligt. Det vi har sett är långtgående ekonomiska konsekvenser. Detta gäller naturligtvis för hamnen men kanske i ännu större utsträckning för svensk industri och svensk handel, som är helt beroende av det nav som hamn utgör. Det finns inte heller någon alternativ transportväg i . Man tvingas i stället att föra lasten på lastbil ned till hamnen i , vilket tar och ger ökade kostnader. Därför ser jag oerhört allvarligt på läget att den svenska modellen, enligt min uppfattning, inte fungerar tillfredsställande i hamn. Det är också därför jag har tillsatt den så kallade . Utredningen ska bli klar med sitt betänkande . Denna tidsplan gäller fortsatt. Tack, ministern, för svaret! Detta var inte riktigt det som kom fram i nyhetsrapporteringen i går. Jag har som sagt tagit upp denna fråga i kammaren och även på andra ställen. sa statssekreterare att det fanns en öppning för en snabbare process. förstår jag att tidsplanen håller. Jag har ytterligare en fråga till ministern. har det sagts att det krävs lagstiftning på detta område - står ministern fast vid det? Vad gäller tidsplanen vill jag säga att utredningen ska vara klar senaste . Den är ingen ändring i dessa direktiv. Vi hade avsatt då utredningen skulle överlämna sitt betänkande till mig som inte passade för utredningen, men vi har funnit en ny tid för själva överlämnandet. Detta har tyvärr dragit in på grund av hårt anstränga almanackor, nationaldagar och annat. Det är dock ingen formell försening av arbetet, även om själva överlämnandet blir än vad som från början var planerat. Min fråga går till försvarsminister . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Arbetslösheten i fortsätter att minska, vilket är positivt. Sysselsättningen är rekordhög, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . ser vi inom vissa sektorer och branscher att det kan vara svårt att klara personalförsörjningen. beslutade den socialdemokratiskt ledda regeringen att återaktivera mönstring och grundutbildning med värnplikt. Försvarsmaktens behov av personal i krigsförbanden kan inte säkerställas enbart på frivillig väg. Det är av största vikt att Försvarsmakten klarar av att rekrytera personal med rätt erfarenhet och nödvändig kompetens, inte minst med tanke på det säkerhetspolitiska läget. Min fråga till försvarsministern är följande: Hur ser försvarsministern på Försvarsmaktens möjlighet att klara av sitt rekryteringsbehov framöver? Jag tackar för frågan. Aktiveringen av värnplikten har många dimensioner. Dels handlar det om att kunna skapa fulltaliga och övade förband, dels handlar det om förband som kan efterfrågas i samband med en eventuell krissituation, höjd beredskap eller krig. En avgörande nackdel med det professionella systemet är att det inte lever upp till dessa rätt självklara målsättningar. Genom att införa allmän värnplikt kan man också exponera de olika yrken som finns inom Försvarsmakten för de här ungdomarna. Det kan ge en mer mångfacetterad bild av alla de möjligheter som Försvarsmakten har att erbjuda. Det är ju inte bara soldatyrket det handlar om. Det finns tekniker, signaloperatörer, människor som jobbar med underrättelsefrågor, med sjukvårdande uppgifter och med utbildande uppgifter - en lång rad uppgifter. Jag tror att hela detta spektrum kan underlätta att få människor intresserade av yrken inom Försvarsmakten, och värnplikten kan vara en grund för detta. Kvalitet i högre utbildning är viktigt för såväl bildning som svensk konkurrenskraft men också för den enskilde studenten, som ofta skuldsätter sig för att plugga. För att höja kvaliteten satsade alliansregeringen stort. Anslagen till utbildningsplatser på hum-sam-området höjdes till exempel . Men vi införde också ett nytt kvalitetssäkringssystem, som dessvärre visade att var fjärde utbildning inte höll måttet. beslutade att ett nytt kvalitetssäkringssystem skulle införas . Detta har dock ännu inte använts i skarpt läge utan bara körts på försök. Jag vill därför fråga statsrådet när studenter kommer att kunna jämföra utbildningskvaliteter på olika lärosäten samt om regeringen har för avsikt att arbeta även för att tidigare studenters, så kallade alumner, erfarenheter kommer att tas till vara i den här typen av utvärderingar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket, , för din fråga! Tyvärr var det så att det kvalitetssäkringssystem som ni införde under er regeringstid inte höll måttet. slängdes ut från det gemensamma nätverket för kvalitetssäkring av högre utbildning i , som heter ENQA, därför att det inte var ett heltäckande kvalitetssäkringssystem. Det mätte för lite, helt enkelt. har vi rättat till detta och infört ett som är mer heltäckande. Det handlar också om att lärosätena själva ska ha ett stort ansvar för kvalitetssäkring i sin utbildning, som UKÄ gör detta arbete. Det går att följa kvalitetsarbetet genom Högskolekollen, som UKÄ har för att redovisa det kvalitetssäkringsarbete som de gör, men också det som lärosätena redovisar in till UKÄ. Det här är väldigt viktigt för att säkerställa kvaliteten, inte bara i enskilda mätningar utan . Min fråga riktar sig till EU- och handelsminister . Statsrådet har besökt gränsen mellan och , som olyckligtvis ser ut att bli en gräns också mellan och . Det här kommer att bli en knäckfråga i det framtida avtal som EU och ska sluta när olyckligtvis lämnar vår union. Brexit är ju olyckligt för , olyckligt för unionen och olyckligt för . 65 miljoner kunder lämnar EU:s inre marknad, 100 000 svenskar som bor i får en adress utanför EU och förlorar en nära allierad. Därför är det så viktigt att vi får ett avtal på plats, dessutom. Min fråga till statsrådet är därför: Hur fortskrider arbetet med frågan om gränsen mellan och , som är så viktig för att avtalet mellan och EU ska kunna komma till stånd? Tack, , för frågan! Tyvärr har jag inget positivt att säga. Vi hade ett EU-ministermöte , och jag har aldrig hört EU:s chefsförhandlare så pessimistisk som han var då. Det är framför allt skilsmässoavtalet, en gräns mellan och , som man inte vet hur man ska hantera. Jag besökte den själv och såg hur oerhört problematiskt det kommer att bli, för på en sträcka av finns det över 220 gränsövergångar. Visserligen säger att de vill ha elektroniska kontroller, men det är ingen som vet hur det ska gå till. Om man till exempel väljer att sätta upp kameror finns det risk för att de förstörs. Därför måste de passas av en polis, och då kanske polisen attackeras och måste då passas av en militär. Då hamnar man i samma situation som den tidigare med 3 600 döda i kriget mellan och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet .