kam-fs · H5C120180503fs · 2018-05-03 14:00:00 — Det är inget att sticka under stol med. Men säger att det ändå saknas 18 miljarder för att upprätthålla en god vägstandard. I satsningar på vägar satsas per person i storstadsregionerna medan man bara satsar 4 000 per person på vägarna i resten av landet. Varför denna snedfördelning? Vår ambition är att säkerställa att det blir infrastruktursatsningar i hela landet. Det får vara slut på den centralisering av resurser som pågått i . Precis som statsrådet tidigare redovisade handlar det inte bara om att vi nu flyttar ut statlig service och verksamhet och dessutom ökar sysselsättningen i hela landet, utan vi säkerställer också att det finns bättre utbildningsmöjligheter och bättre kommunikationsmöjligheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi är en regering för hela landet. När vi nu satsar 100 miljarder mer på infrastruktur än vad den förra regeringen gjorde kommer det att märkas. Min fråga riktas till civilminister . Regeringen kommer att lägga fram ett förslag för att reformera spelmarknaden. Det är ett välkommet förslag, då situationen i har präglats av att oreglerade spelföretag kan verka obehindrat på den svenska marknaden utan att betala skatt. som de växer förlorar vi stora skatteintäkter. Men förändringar medför ofta oro. Inom hästbranschen är man osäker . Min fråga till statsrådet är: Hur kan vi säkerställa hästnäringens framtida finansiering i och med att ett licenssystem införs? Tack, Amne , för en viktig fråga! Först och främst vill jag rikta ett stort tack till för ett bra samarbete i fråga om spelreformen. Denna reform borde ha genomförts . Det här har inneburit att svenska staten har tappat kontrollen över spelmarknaden, och konsumenterna har fått betala ett mycket högt pris för avsaknaden av kontroll. Men även hästnäringen och andra spelaktörer på den svenska marknaden som har betalat skatt här och som har haft tillstånd att bedriva verksamhet har fått betala ett pris genom osund konkurrens från bolag baserade utanför det svenska rättssystemet. genomför vi en reform, men vi kommer att säkerställa att den svenska hästnäringens intressen tillvaratas. Det innebär att vi kommer att tillsätta en utredning som kommer att titta just på hästnäringens intäkter från spelverksamhet. Vi kompromissar inte om detta. Hästnäringen är viktig för och för glesbygden. Intäkterna från spelverksamhet är helt avgörande för hästnäringens framtid. Därför måste detta beaktas under den kommande processen. Jag tackar ministern för svaret. Som ministern sa kan vi konstatera att situationen hade varit ohållbar i längden. Man har länge försökt att få till stånd en reglering av spelmarknaden. Men hur kommer regeringen att säkerställa att så många aktörer som möjligt ansluter sig till licenssystemet? Det handlar om att ha ett system med en ordentlig och bra balans mellan krav och restriktioner och förmågan att kanalisera bolagen in i det svenska systemet. Vi har tagit fram ett lagförslag som ligger på bord. Det är välavvägt, enligt egentligen alla bedömare på marknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men vi kommer också att behöva vara stenhårda mot de aktörer som inte har svensk licens. De ska bort från marknaden. Vi ska inte ha några olagliga aktörer på svensk spelmarknad. De ska bort, och vi ska använda alla medel för det. Min fråga går till infrastrukturministern. När jag träffar dem som jobbar inom transportsektorn, såväl lastbilschaufförer som åkeriägare, företrädare för sjöfart, järnväg och hamnar, kommer ofta en fråga upp och dominerar debatten. Det gäller oavsett om vi talar om överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart eller om vi talar om situationen på vägarna. Det handlar om konkurrenssituationen inom transportsektorn och hur dumpade priser för vägtransporter påverkar godstrafiken på ett icke sunt sätt. Det finns två delar i detta. Den ena delen handlar om att vi genom ökade kontroller kan se till att de som kör olagligt åker fast. Den andra delen handlar om att oavsett om vi har poliser som tar fast alla dem som inte gör rätt för sig kommer vi att ha ett system där konkurrensen är ojämlik eftersom vi konkurrerar på olika villkor. Detta löses genom diskussioner inom EU, och jag skulle vilja fråga infrastrukturministern hur dessa diskussioner går. Tack för frågan! Den är oerhört viktig. Svensk åkerinäring har fått lida av år av avregleringar på transportområdet. Man har med social dumpning och dålig kvalitet på transporter försämrat konkurrensförutsättningarna för svensk åkerinäring. Om vi vill ha en bra transportflotta i måste vi se till att konkurrensvillkoren är sjysta. Därför förhandlar vi tufft i nu om det kommande mobilitetspaketet. Men vi gör också saker hemma i . Just nu utbildas 400 poliser i cabotagekontroller för att säkra kontrollen. Vi har höjt sanktionsavgifterna för dem som bryter mot kör- och vilotidsregler. Vi låser fast däcken i för dem som bryter mot reglerna. Och vi inför nu ett beställaransvar som innebär att den som yrkesmässigt beställer transporter har en skyldighet att se till att de är lagliga hela vägen. Detta kommer att innebära sjysta konkurrensvillkor, bättre möjligheter för svensk åkerinäring och även bättre villkor för dem som kör för utländska åkeriföretag så att det blir bra villkor på svensk arbetsmarknad. Svenska lagar och avtal ska gälla. Jag tackar infrastrukturministern för detta. Det är väldigt roligt att se att mycket av det som man har talat om här i riksdag och runt omkring nu blir verklighet genom en socialdemokratisk regering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill gå tillbaka till det som infrastrukturministern sa på slutet. Det handlade om de villkor som lastbilschaufförer från andra länder lever under. Hur ser möjligheterna ut? Har vi allierade i EU-samarbetet? Finns det goda krafter som vill förändra villkoren så att det blir lika lön för lika arbete, oavsett vilket land man arbetar i. Ja, flera medlemsländer delar vår uppfattning. Vi vill naturligtvis ha fri rörlighet i EU. Men det ska vara ordning och reda, och lagar och avtal i respektive medlemsland ska hållas. Vi har ett bra samarbete med flera av medlemsländerna, inte minst och . Det gör att jag har goda förhoppningar om att vi kan hitta bra lösningar. Men återigen: Vi kan göra mycket på hemmaplan. Ta bara en sådan sak som vinterdäcksregleringen som gäller utländska fordon! Detta kommer att utjämna konkurrensvillkoren så att skötsamma svenska företag får lika konkurrensvillkor. Min fråga går till statsrådet . Regeringen har varit tydlig med att staten ska finnas i hela landet och har beslutat om omlokalisering av flera statliga myndigheter. Det är jättebra. upplever flera av oss som bor på mindre orter att en nedläggning av statlig verksamhet pågår i det tysta. Mitt tydligaste exempel kommer från . Där har successivt flyttat nästan alla tjänster till det större kontoret i . är det så få tjänster kvar i att det inte är effektivt att ha kvar något kontor där. Det är en effektivisering, enligt ansvarig chef. Men det bidrar fortfarande till att minska antalet statliga arbetstillfällen i norra . Jag menar att detta är en smygnedläggning. Om vi verkligen ska ha statlig närvaro i hela landet - och inte bara Systembolag och polis - undrar jag vad regeringen kan göra åt detta. Tack, , för frågan! Den visar att vi inte är riktigt färdiga med vårt arbete för att säkerställa en god statlig närvaro i hela landet. Mot den bakgrunden arbetar vi med ett förslag som just nu är ute på remiss och som handlar om myndighetsstyrning i lokaliseringsfrågor. Det handlar helt enkelt om att införa en förordning som innebär att myndighetscheferna måste göra konsekvensanalyser, redovisa konsekvensanalyserna och underrätta länsstyrelserna i samband med beslut som rör avveckling av statlig verksamhet. Det här gör vi för att vi vill få myndigheterna att tänka aktivt. Vi vill få fram information och skapa goda förutsättningar för samverkan mellan statliga myndigheter i syfte att säkerställa en god närvaro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Parallellt med detta genomför vi en reform med statliga servicekontor. De statliga myndigheterna går ihop och startar gemensamma servicekontor i syfte att finnas i hela landet. Den reformen behöver utvecklas. Jag tackar så mycket för det svaret. Det gläder mig och säkert många fler som bor på små orter runt om i landet, för det här är ett ganska vanligt problem. Jag noterar också statsrådets tidigare svar, att de tio nya statliga servicekontor som ska öppnas bara är en början. Även det var ett väldigt glädjande besked. Betyder det att vi kan räkna med statliga servicekontor i hela landet? Ja, vi kommer att fortsätta jobba med frågan om servicekontor. Exakt hur konstruktionen kommer att se ut vad gäller närvaron får vi återkomma till. Men hela idén är ju att samla de statliga myndigheterna i en organisation i syfte att kunna erbjuda medborgarna mycket bättre statlig service på plats i hela landet. Exakt hur vi konstruerar detta behöver dock självklart utvecklas. Vi vill ju att så många myndigheter som möjligt ansluts till det här systemet, så att man kan uträtta fler statliga ärenden. Min fråga går till statsrådet . LSS har tagit över hela debatten . Det gäller speciellt den statliga personliga assistansen. Men det finns många andra viktiga frågor att diskutera inom funkisrörelsen: möjligheten till jobb, den försämrade hälsan och så vidare. Tyvärr har också debatten varit falsk, med påståenden om att regeringen har en ambition att spara pengar. Bara för att tydliggöra kan jag säga att det i första hand har handlat om rättspraxis som har fått genomslag. Regeringen har tagit initiativ till en gedigen utredning om LSS. Direktiven har varit omdiskuterade. Jag välkomnar därför förslaget från dig, , om att kravet på besparingar och kostnadseffektivisering ska tas bort. Men jag vill ändå ställa en fråga: Varför just nu? Jag tackar för frågan. När jag tillträdde som statsråd var detta en av de frågor som jag prioriterade och som jag kom att arbeta allra mest med. Jag kommer också att fortsätta göra det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill understryka att den oro som många har känt har delgivits många av oss, även mig. Den har varit på regeringens agenda. Det är klart att alla våra välfärdssystem ska vara ekonomiskt hållbara. Men de domar som har kommit har ändrat rättspraxis och gjort att människor förlorat sin assistans och med det också fått sina vardagsförutsättningar förändrade. Det är viktigt att vi tar detta på väldigt stort allvar. Det finns kvar några besparingskrav i direktiven, och jag är väldigt glad att jag kunde presentera detta. Jag tror att det lättar en hel del av den oro som många har känt. Det gör också att utredaren kan fokusera på huvuduppdraget, nämligen att se på hur lagstiftningen ska kunna säkra möjligheten till jämlikhet och delaktighet. Min följdfråga till blir då: Kommer utredaren att hinna med att ändra om utifrån den sista ändringen av direktiven? Vi vet ju att det är en omfattande och stor utredning. Vi har spänt bågen rejält. Det är en stor och komplex lagstiftning. Utredaren har också själv begärt mer tid. Kommer hon att hinna med att ta det här i beaktande innan förslaget ska läggas fram? Det är en otroligt viktig och angelägen utredning. Utredaren har fått lite förlängd tid. Jag är väldigt hoppfull, både om att detta kommer att hinnas med och om att det kommer att göras ett högkvalitativt arbete som sedan kan ta över. Jag menar att vi måste ha en väldigt bred samverkan för att på riktigt förändra och förtydliga den här lagstiftningen, så att den sätter individen i centrum, är tydlig och förutsägbar, inger den trygghet som den är avsedd att inge och bidrar till att man kan leva fritt på jämlika villkor. Min fråga riktar sig till statsrådet . För lite mindre än gav regeringen i uppdrag till att undersöka förutsättningarna för mitt hemlän att bli pilotlän för ett förnybart energisystem. Det här ligger såklart helt i linje med ambitionen att ska ha en helt förnybar energiproduktion till 2040, vilket fem partier i den här kammaren kommit överens om. redovisade sitt uppdrag och presenterade en bred palett av tänkbara åtgärder för att skulle kunna gå före - och såklart också för att skulle kunna gå före i världen - med att visa upp ett helt förnybart energisystem. Några av de här åtgärderna ligger närmare i tiden än andra. Viss teknik har vi . Annan behöver vi investera mer i för att kunna utveckla, bland annat genom innovation och forskning. Min fråga till statsrådet blir därför: Hur kan vi gå vidare med arbetet för att och ska kunna ligga i framkant med att skapa ett förnybart energisystem? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Det stämmer bra. Det ligger nu i ett förslag som stöttas av fem partier - regeringens båda partier, , - och som handlar om att sätta upp målet om förnybar elproduktion till 2040. Jag tror att det är en av de viktigaste saker vi kan göra . Vi vet ju att klimatproblemen kommer av att vi använt alldeles för mycket fossil energi. av all extra koldioxid i atmosfären har kommit därför att vi har använt den typen av energi. Om och kan visa att det går att leva ett gott liv i ett framstående industriland, resa och ha det bekvämt hemma på ett sätt som inte förstör miljön eller klimatet gör vi inte bara oss själva en tjänst, utan hela världen. Mot den bakgrunden vill jag gärna gå vidare och fortsätta arbetet med att göra till det första området i förnybar elproduktion. Jag tackar statsrådet för svaret. Vi delar verkligen ambitionen om att både och måste kunna visa att det går att kombinera ett robust energisystem med förnybarhet och ansvar för kommande generationers levnadsmiljö. Vi gotlänningar är ju vana vid att gå före och visa vägen ganska ofta, men också göra saker i bred samverkan. Min uppföljande fråga gäller just det. Det här kommer ju att kräva att privata och offentliga aktörer och massvis med olika intressenter samverkar för att kunna skapa hållbara lösningar. Hur ser statsrådet på det? Jag ser väldigt positivt på det. När jag var på och mottog mötte jag en enorm energi och en positiv anda hos såväl privata aktörer, inte minst Cementa, som de offentliga aktörerna. Det är mot den bakgrunden jag gärna ser att vi i närtid går vidare och ser till att fånga upp den här mycket positiva energin. Vi kan visa att det går att leva ett gott liv på ett hållbart sätt, oavsett om det är på eller på andra sidan jordklotet. Jag vill ställa min fråga till äldreminister . Vi har fått glädjande besked om att pensionärerna kommer att få förbättrade villkor. De sämst ställda pensionärerna kommer att få mer . De som kanske har det lite bättre men fortfarande har det svårt - det kan vara människor som har jobbat en stor del av livet i låglöneyrken - kommer att få mer. Det är mycket positiva besked. Men det finns ett stort problem, nämligen alla de som inte söker det som de har rätt till. Bostadstillägget är till för att hjälpa pensionärer med låga pensioner att klara hyran, som kan vara hög. Men många söker inte bostadstillägg. Ungefär 100 000 som är berättigade till detta söker det inte. Det är många tusen som de tappar. Hur kan man nå fram till dem och få dem att söka, så att de får lite bättre ekonomi? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Jag vill inledningsvis gärna understryka att detta egentligen inte är min fråga utan . Låt mig i stället tala lite grann om äldrepolitiken och det faktum att vi har en situation där många äldre inte känner trygghet. Det kan gälla både den omsorg man är i behov av och den ekonomiska situation man är i. Vi vet att många, inte minst kvinnor, blir fattiga när de blir gamla. Därför är det väldigt glädjande att en stor majoritet i har kunnat enas i förslag som skulle kunna göra det bättre. Sedan beskriver det som är ett socialdemokratiskt vallöfte. Det kanske är viktigt att understryka det. Det innebär mer för de pensionärer som har haft vanliga, viktiga, angelägna jobb och sysselsättningar i vår välfärd. Det är någonting som vi ser fram emot att beskriva ytterligare och också genomföra under nästa mandatperiod. Någonting som det finns majoritet för är att förbättra för de sämst ställda pensionärerna. Där har vi en pensionsöverenskommelse som går ut på att de ska få mer. När det gäller dem som har rätt till bostadstillägg finns ett problem med att många känner att de inte har rätt till det. De känner att det är ett bidrag som de måste söka. Det är viktigt att informera om att det är en del av pensionssystemet. De har rätt till det. Det är väldigt viktigt att nå fram till dem som inte vet att det finns och få dem att söka det så att de får mer. Frågan om bostadstillägget är inte i min portfölj. Den problematik som beskriver är något som många av oss ser. Det är klart att det är problematiskt att det är miljardbelopp som inte söks som är avsedda för dem har de lägsta inkomsterna. Det krävs naturligtvis insatser för att se till att de söks. Det handlar också om att gemensamt se till att bilden är att det är en rättighet och inte ett bidrag de söker. Våra pensionärer har rätt att känna trygghet både i sin omsorg och i sin ekonomi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga gäller också kvinnors möjligheter att kunna försörja sig, och över huvud taget att människor ska kunna försörja sig. Ett av de jämställdhetspolitiska målen är att varje individ ska kunna försörja sig själv. Det gäller naturligtvis för både kvinnor och män. Det är bra att vi nu ser att arbetslösheten går ned generellt och att fler kommer i arbete. Det gäller både kvinnor och män och ungdomar. De som står längst från arbetsmarknaden är utlandsfödda kvinnor. Jag vill ställa en fråga till jämställdhetsministern eller den som har ansvar för frågan. Om det är en övergripande fråga får ni bedöma själva. Vad är det för åtgärder som vidtas för att utlandsfödda kvinnor ska få en möjlighet att kunna försörja sig själva och också kunna få ett bra liv både nu och i ålderdomen? Tack, , för frågan! Det finns två delar. Den ena handlar om att vidta åtgärder där vi har sett att det funnits strukturer som har hindrat inte minst utlandsfödda kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Vi vet att konstruktionen i föräldraförsäkringen har varit ett sådant fall. Där har vi nu en bred samsyn om att göra förändringar som gör att de kommer ut snabbare. Det är speciellt viktigt. Jag minns själv hur det var att vara ny. Att mamma fick komma ut ganska snabbt har gjort att hon har varit ute på arbetsmarknaden . Det gäller också generellt för dem som kommer . På samma sätt har vi tagit bort vårdnadsbidraget, som var en kvinnofälla för inte minst utlandsfödda kvinnor. har vi gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att se till att stärka utbildningen men också få ut människor som har kommit till vårt land i arbete. Det tjänar vi alla på. Det handlar både om att ta bort hinder och om att premiera såväl utbildning som arbete. handlar det om stöd, inte minst i form av anställningsstöd som ofta går till människor med invandrarbakgrund. När jag möter kvinnor och också utlandsfödda kvinnor är det de nämner och ber oss att vara ett stöd i mötesplatser där de kan mötas. Ofta får människor arbete genom att de har ett kontaktnät och nätverk. Det är många kvinnor som säger att de har svårare att få jobb beroende på att de inte har ett kontaktnät och nätverk. Hur jobbar man konkret med de frågorna i ? Så är det. Har man inte kontaktnätet är det offentliga stödet ännu viktigare. Det är därför som vi har satsat så mycket på att få ut människor i sitt första jobb. Det handlar om etableringsjobb, extratjänster med mera. Det är också väldigt viktigt att vi är tydliga när människor kommer hit. Vi förväntar oss att såväl män som kvinnor jobbar i vårt land. Så är det inte överallt. Vi kan bara titta på en del av våra grannländer. Där ser vi en betydligt lägre andel när det gäller kvinnors möjligheter till sysselsättning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det handlar både om att stötta och att vara väldigt tydlig: Detta förväntar vi oss, för så fungerar det i det svenska samhället. Frågestunden var härmed avslutad.