ip · H510582 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:582 Ökat regelkrångel av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Svenskt Näringslivs nya . En inventering av regeringens initiativ 2014–2018 pekar på att av de 92 reformer kring företagande som regeringen har genomfört har 53 varit skadliga för entreprenörskapet i . Skops undersökning visade att av de tillfrågade företagarna upplever att det har blivit krångligare snarare än enklare att driva företag i . Jämfört med undersökning är det betydligt fler företagare som anser att det blivit krångligare att följa de statliga reglerna och den andelen har fördubblats från . Var tredje företagare anser därmed att regelkrånglet har ökat sedan regeringen tillträdde. Regeringen har uttryckt en ambition om att arbetet med regelförenklingar är prioriterat. I stället för att göra verklighet av ambitionen har det kommit nya pålagor, regleringar och skattehöjningar som försvårar för landets jobbskapare. Även bland regeringens sympatisörer anser av de tillfrågade att regler som företag måste följa borde vara både enklare och färre. Till det ska adderas regeringens skattehöjningar som gör det dyrare för företag att anställa fler. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att vända trenden med ökat regelkrångel för företagare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att vända trenden med ökat regelkrångel för företagare. Regeringen anser att förenkling utgör en central del i arbetet med att stärka företagens konkurrenskraft. Framgångsrika små och medelstora företag som växer och anställer är helt avgörande för att vi ska nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver därför en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och som stärker incitamenten att starta företag och låta dem växa. Vissa regler som omger företag utgör viktiga spelregler på marknaden. Det är av stor vikt att regler utformas på ett ändamålsenligt sätt för att begränsa den administration som krävs. Även service, bemötande och korta handläggningstider är centrala för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Genom allt fler och bättre digitala tjänster och processer förenklar vi för företagare i alla delar av landet. Det handlar om att göra uppgiftslämnande så smidigt som möjligt. Det ska vara lätt att göra rätt med minimum av tidsåtgång. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Det är en tjänst som blev tillgänglig . Som ett led i förenklingsarbetet har regeringen också aviserat att vi avser att avskaffa kravet på fysisk arkivering av kvitton i bokföringssyfte. I budgetpropositionen framför regeringen att vi överväger att se över bokföringsområdet ur ett digitaliseringsperspektiv. Inom ramen för regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting, SKL, tas nationella digitala tjänster fram för restaurangföretag. Målsättningen är att hälften av restaurangföretagare ska kunna starta och driva företaget digitalt . Arbetet går under namnet Serverat, och på webbplatsen finns en guide och checklista som hjälper företagaren med vad som ska göras och inför start av restaurang. Arbetet har breddats ytterligare för att ta fram digitala tjänster för företag i besöksnäringen. Företagssajten fortsätter att utvecklas positivt, både vad gäller användning och omfattning av tjänster och vad gäller information. ryms information från över 50 olika myndigheter på webbplatsen, som hade 2,6 miljoner användare. Det var en ökning jämfört med . Genom budgetpropositionen tillförde regeringen ytterligare medel för och aviserade om ytterligare medel framöver. har ett regeringsuppdrag om att i nära samarbete med berörda statliga och kommunala myndigheter främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta berörda myndigheter att tillämpa principen digitalt först i företagens myndighetskontakter. Regeringen har också beslutat om en förordning om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Syftet är att minska och förenkla uppgiftslämnandet från företag. Myndigheterna ska så långt möjligt använda uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen, så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . När det är lämpligt ska de 67 myndigheter som omfattas av förordningen samordna sina inhämtanden av uppgifter från företag, så att företagens uppgiftslämnande begränsas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Att lämna in uppgifter till statliga myndigheter tar tid och upplevs ofta som irriterande när kraven kommer , är snarlika sådant som redan lämnats eller när företagaren inte förstår syftet med inhämtandet. Genom att vi förenklar företagens kontakter med myndigheter och minskar företagens uppgiftslämnande behöver de ägna mindre tid åt myndighetskontakter och kan i stället ägna mer tid åt att driva och utveckla sina företag. Regeringen arbetar kontinuerligt med att följa upp handläggningstider inom ramen för den löpande myndighetsstyrningen. Utöver detta vidtas riktade åtgärder när problem med långa handläggningstider får omfattande konsekvenser. Exempel på det är Statskontorets översyn av Lantmäteriets handläggningsprocesser, kravet på en handlingsplan för kortare handläggningstider för arbetstillstånd och det överlämnade förslaget om ett system med avgiftsreduktion för sökande när tidsfristen för handläggningsärenden om bygglov, förhandsbesked och startbesked överskrids. Regler har tillkommit av olika skäl. Det kan handla om att säkerställa en hög skyddsnivå för konsumenter, hälsa, miljö och arbetstagare. Dessa regler kan då ha ett skyddsvärde, och i vissa fall väger detta skyddsvärde tyngre än att hålla kostnaderna låga. Regler som saknar skyddsvärde bör däremot ses över. Ett exempel på detta är avskaffande av krav på danstillstånd som utretts och kommer att remissbehandlas. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad.