ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510419 · 2018-03-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:419 Miljömärkningen Svanen av (M) till Statsrådet (MP) Information är en grundbult för att konsumenter och företag ska kunna göra medvetna val. Därför är bland annat kvalitets- och miljömärkningar oerhört viktiga. Med gemensamma certifieringssystem som exempelvis CE, Iso och Krav ges samhället insikt i vilka varor och tjänster som håller en viss standard. Vissa märkningar lägger ett gemensamt kvalitetsgolv för en bransch – andra är mer svåruppnåeliga och skapar drivkrafter till förbättring. Miljömärkningen Svanen infördes på initiativ av , och sköts av det statliga bolaget (tidigare ). Svanen träffas för att utvärdera och förnya kriterier, och märkningen finns på en uppsjö av varor i och . Tyvärr finns det indikationer på att dessa kriterier inte i alla delar baseras på den konsensus som råder i forskarvärlden. Exempelvis förvägras märkning till produkter som utvecklats med hjälp av avancerad växtförädling, något som en rad ledamöter av påpekar i . Svanen menar då att det inte finns någon konsensus angående GMO – vilket förvisso kan vara sant – men det ter sig märklig att en statlig aktör ska basera sin konsumentinformation på något annat än den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer. När det gäller exempelvis klimatutmaningen talas det ofta från klimatskeptikers håll om att det inte finns någon konsensus angående växthuseffekten och jordens uppvärmning. Men då ska man minnas att relationen mellan uppfattningarna är ca 99 mot 1. Självklart bör klimatpolitiken då luta sig mer mot den dominerande uppfattningen snarare än den avvikande. Samma sak gäller växtförädling. Detta blir särskilt viktigt i en tidsålder som vår. var två av de vanligaste begreppen i svensk och internationell debatt ”alternativa fakta” och så kallade ”fake news”. Skulle detta vara indikationer på att vi närmar oss en postfaktisk tid är detta mycket nedslående. Därför är det viktigare än någonsin att vi förlitar oss på vetenskapen – en uppfattning som flera svenska ministrar anförde i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet och regeringen se till att den statliga miljömärkningen Svanen baseras på solid grund och aktuell forskning och tar hänsyn till den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer om genmodifierade växter?
ip · H510421 · 2018-03-08 00:00:00 — tycker: När verkar i svåra miljöer och det begås brott mot mänskliga rättigheter ska vi dra in biståndet till de människor som drabbas av övergrepp och som inte har möjlighet att ta till vara sina mänskliga rättigheter och möjlighet att utvecklas och ta sig ur fattigdom. Det är på det viset att vi verkar i väldigt svåra politiska kontexter. Men säger: Om det begås ett fel eller ett felsteg från den palestinska myndighetens sida ska biståndet strypas. Men jag undrar vad egentligen tycker om att den israeliska myndigheten har demolerat två klassrum i en palestinsk skola i beduinsamhället , öster om , på den ockuperade , vilket påverkade 26 barn i årskurserna 3-4, och att den här strukturen har uppförts med hjälp av humanitära medel från , som delfinansieras av åtta EU-medlemsländer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I den här konflikten görs det naturligtvis felsteg och övergrepp på båda sidor, men beskriver saken med en ensidighet. Det blir oskyldiga barn och medborgare som får lida om vi ska agera på det sätt som förespråkar. Det är inte ansvarsfullt. På det viset får vi tyvärr ställa in hela det svenska biståndet. Det är kanske det som tycker. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510423 · 2018-03-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:423 Konsekvenser av förändringen av ROT-avdragen av (M) till Finansminister (S) ROT- och RUT-avdragen har varit framgångsfaktorer i . Svarta jobb har blivit vita, vilket alla vinner på: kunder och arbetstagare samt offentlig sektor genom ökade skatteintäkter. När den nuvarande regeringen tillträdde försämrade man tyvärr villkoren för ROT-avdragen 2016, trots skarp kritik från branschen och oppositionen. I en interpellationsdebatt med mig uttryckte finansministern att regeringen försämrade villkoren trots att man var medveten om att svartarbetet självklart minskade i ROT-sektorn med det generösa ROT-avdraget. ser vi konsekvenserna av förändringarna. kom en rapport från Företagarna där man fastställer att det – åter tyvärr – blev precis så som branschen och vi i oppositionen hävdade. Antalet företag i branschen minskar, konkurserna ökar, ökningen av antalet jobb i branschen minskar och antalet köpare av ROT-tjänster minskar, i alla fall enligt officiell statistik. Detta trots högkonjunktur och att byggmaterialbranschen går väldigt bra. hade man en stark försäljningsutveckling, enligt branschorganisationen . Det betyder att svenskarna nu utför jobben själva eller köper dem svart. Inget av alternativen främjar samhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilken analys gör finansministern av följderna av regeringens beslut, och avser ministern och regeringen att ompröva sitt tidigare beslut och förbättra villkoren för ROT-avdragen?
ip · H510424 · 2018-03-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:424 av (M) till Statsrådet (S) Lagrådet har granskat regeringens och förslag till att begränsa vinster i välfärden och gör bedömningen att det inte är ett bra förslag. Den kritik som Lagrådet riktar mot förslaget handlar bland annat om bristande konsekvensanalys för företagen som bedriver verksamheten, eller de som är beroende av deras tjänster. Lagrådet menar vidare att förslaget är dåligt berett och kan strida mot grundlagen. Trots den här allvarliga kritiken står regeringen fast beslutsam om att ändå lägga fram en proposition till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att trots allvarlig kritik lägga fram en proposition till , och hur avser statsrådet att motivera ett sådant förslag?
ip · H510425 · 2018-03-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:425 Vinster i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Kritiken från Lagrådet angående regeringens förslag om vinster i välfärden var inte nådig. Enligt Lagrådet har förslaget inte beretts ordentligt, det är oklart om syftet med förslaget uppnås och det kan stå i strid med såväl den kommunala självstyrelsen som näringsfriheten. Kritik riktas även mot bristen av konsekvensanalys i förslaget och att regeringen vill att vinstbegränsningen enligt utredningens förslag ska införas i full skala inom skolan och omsorgens område, "utan något slags tester i verkligheten". Det är uppenbart att regeringens förslag dels saknar stöd i , dels inte klarar Lagrådets granskning, och det bör därför skrotas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet, trots kritiken från Lagrådet, att lämna ett förslag om vinster i välfärden?
ip · H510426 · 2018-03-09 00:00:00 — Interpellation 2017/18:426 Ungas företagsamhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Därför är det viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Att starta ett eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Att driva företag inom ramen för Ung Företagsamhet har visat sig vara en framgångsrik väg till att stärka entreprenörskapet och företagandet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja ungas entreprenörskap?
ip · H510428 · 2018-03-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:428 Trygghet för brevbärare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det finns 23 särskilt utsatta områden och 32 utsatta områden i , och dessa områden möter en problematik som inte finns på andra håll. Postleverantörer såsom Postnord och samt () uppger att det har förekommit att leveranser av paket och brev har ändrats till följd av att brevbärare och tidningsbud har utsatts för hot och våld i sin arbetsmiljö. I hotfulla situationer har polis kopplats in, och i enskilda fall har även brevbärare eskorterats av polis för att säkerställa att post kan delas ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att öka tryggheten och förbättra arbetsmiljön för postpersonal, tidningsbud och chaufförer samt säkerställa att postleveranser kan ske i den utsträckning som det är avsett, även i våra förorter?
ip · H510432 · 2018-03-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:432 Vårdköerna i av (M) till Socialminister (S) Efter nära med en rödgrön regering och avskaffad kömiljard har bland längsta väntetider i vården. , , halverades köerna när det var Alliansen som styrde landet. har antalet patienter som får vänta än på ett första besök i specialistvården ökat , om man jämför med . Det är inte på något vis rimligt och ett underbetyg för svensk välfärd och för hur skattebetalarnas pengar används. Tyvärr är detta inte det enda exemplet på hur det blivit allt svårare att få rätt vård i rätt tid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att minska vårdköerna i ?
ip · H510433 · 2018-03-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:433 Icke-medicinsk omskärelse av (SD) till Statsrådet (S) rapporterade medierna om ett nytt lagförslag som presenterats för det isländska parlamentet. Förslaget är framlagt av parlamentarikern från liberala och föreslår en kriminalisering av icke-medicinsk omskärelse. Enligt förslaget ska den som utför icke-medicinsk omskärelse på pojkar kunna straffas med fängelse . Förslaget ligger i linje med en motion som undertecknad lagt fram i , i vilken jag föreslår just detta, det vill säga ett förbud mot icke-medicinsk omskärelse av barn. Motionen har dock avslagits varje gång. Med anledning av den uppkomna debatten på och att frågan åter aktualiserats, vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att ompröva sin tidigare hållning i frågan och lägga fram ett liknande lagförslag i ?
ip · H510435 · 2018-03-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:435 Biografmomsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har höjt biografmomsen från till . Det här är något som framför allt slår hårt mot de mindre biograferna i våra landsorter. har regeringen infört fri entré på de 18 statliga museerna, varav 13 återfinns i . Det här är i praktiken en kulturpolitisk snedfördelning, där regeringen aktivt gynnar den kultur som främst återfinns i huvudstaden men inför pålagor som hotar det kulturutbud som i synnerhet är av vikt för de delar av landet som inte åtnjuter huvudstadens kulturutbud. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Hur kan ministern försvara att regeringen inför omfattande pålagor för viktiga delar av landsortskulturen genom höjd biografmoms, som man använder skattebetalarnas pengar för att gynna den kultur som primärt återfinns i huvudstaden?
ip · H510436 · 2018-03-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:436 Viltolyckor av (M) till Statsrådet (S) Enligt Nationella inträffar i genomsnitt en viltolycka i . Det innebär att över 61 000 fordon är iblandade i en viltolycka. Att olyckorna måste bli färre är nog alla överens om, men tyvärr sker det motsatta. Statistiken från Nationella visar på en dramatisk ökning av antalet viltolyckor . En kombination av ökade stammar av vissa arter och en vinter som vädermässigt varit svår för djuren har gjort att olyckorna med renar ökat , och för älg och rådjur har olyckorna ökat . Polisen har god kännedom om var olyckorna skett, och i har de rapporterade olyckorna varit särskilt koncentrerade till särskilda vägsträckor. Underhållet av viltstängsel har varit kritiserat för att vara i dåligt skick och i behov av renovering. Det svenska vägnätet är , men bara av dessa vägar täcks av viltstängsel. När antalet olyckor ökar är det uppenbart att mer behöver göras, och det faktum att polisen är väl förtrogen med var olyckorna sker borde få att göra riktade insatser mot dessa platser. Tyvärr sker inte detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, och vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta, för att säkra upp det svenska vägnätet och minska antalet viltolyckor?
ip · H510437 · 2018-03-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:437 Mobbning och psykisk ohälsa i arbetslivet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en nyligen publicerad studie framkommer det att statliga chefer i högre grad utsätts för mobbning än chefer i andra sektorer. Främst är det nya chefer som drabbas. Mobbning på arbetsplatser kan i många fall leda till problem såsom psykisk ohälsa, stress, ångest och oro för den utsatta individen, där den enda utvägen ofta är sjukskrivningar. Detta kan få långtgående konsekvenser för den enskilda människan, både privat och i yrkeslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska mobbning i arbetslivet?
ip · H510438 · 2018-03-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:438 Enskilda avlopp av (M) till Miljöminister (MP) Att enskilda avlopp är ett miljöproblem har hävdats . har en forskarrapport från Havs- och vattenmyndigheten motbevisat detta. Om enskilda avlopp inte ligger i direkt anslutning till ett vattendrag utgör de inte något stort miljöproblem, så som det har sagts från olika myndigheters sida. har människor bosatta på landsbygden tvingats betala stora summor pengar för att ansluta sig till kommunalt vatten och avlopp, trots att vetenskapligt stöd alltså saknats. Kostnaden för fastighetsägarna kan bli så hög som uppåt , ibland ännu mer, visar en granskning av Kalla fakta. Om befintliga lösningar redan fungerar, eller om det finns billigare lösningar som klarar gränsvärdena, är det orimligt att människor tvingas att ansluta sig till det kommunala systemet. Såväl den svenska forskarrapporten som internationell forskning är överens; förutsatt att det som kommer ut från reningsanläggningen inte går rakt ut i ett vattendrag behövs ingen ytterligare rening från exempelvis en trekammarbrunn med infiltration. Trots detta finns det kommuner som vägrar att acceptera fakta och fortsätter att agera som förut genom att döma ut enskilda avlopp med invändningen att det inte går att mäta föroreningarna som dessa släpper ut. Problemen med det resonemanget är två. Dels innebär det omvänd bevisbörda, dels är det inte sant. Det blir särskilt problematiskt när denna rigida inställning kan innebära kostnader på uppåt för enskilda fastighetsägare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur avser ministern att gå vidare i frågan, och kommer ministern att ställa krav på kommunerna att följa forskningsrönen om att enskilda avlopp inte utgör ett miljöproblem och därmed bör tillåtas?
ip · H510439 · 2018-03-16 00:00:00 — Interpellation 2017/18:439 90-dagarsgarantin av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Lovorden från regeringen om sin egen politik har framgått tydligt gällande 90-dagarsgarantin. berättade regeringen att garantin uppnåtts – att ingen ung människa ska behöva vänta än på ett erbjudande om jobb, utbildning eller en insats som leder till jobb. En granskning gjord av tidningen visar att dessa insatser kan bestå av så lite som att få träffa en socialkonsulent för samtal för att garantin ska räknas som uppfylld. utvärdering (IFAU) har kritiserat 90-dagarsgarantin för att dess innebörd är otydlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Anser ministern att 90-dagarsgarantin erbjuder rätt sorts hjälp till dem som behöver hjälpen bäst, och hur ställer sig ministern till kritiken från IFAU om att 90-dagarsgarantins innebörd anses vara otydlig?
ip · H510440 · 2018-03-16 00:00:00 — Interpellation 2017/18:440 Offentlig-privat samverkan och medverkan i Epec av (L) till Statsrådet (S) Offentlig-privat samverkan (OPS) innebär att långsiktiga avtal träffas mellan den offentliga sektorn och privata företag eller konsortier om tillhandahållande av offentliga tjänster. Det kan gälla exempelvis vägar och järnvägar. De privata företagen ansvarar för att finansiera och bygga anläggningen, för att sedan leverera de efterfrågade tjänsterna , ofta minst 20–. Infrastruktursatsningar är ofta omfattande och resurskrävande, och det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som efterfrågas. Det krävs långsiktig kunskap och kompetens kring både upphandlings-och avtalsformer. Epec skapades för att stödja medlemsländer, och kandidatländer, inom EU avseende kunskap och kompetens om OPS. ger Epec service till 41 medlemmar, men har valt att inte vara med. deltar alltså inte med någon representation i Epec där kunskap och kompetens samlas kring just OPS frågor. , som togs i drift 1999, är det första och hittills enda större nationella infrastrukturprojekt som genomförts i offentlig-privat samverkan (OPS) i . Det är den enda OPS-lösningen för infrastruktur som genomförts av staten. Uppföljningens övergripande slutsatser om OPS-lösningen för visar att den i huvudsak har fungerat väl. Synpunkter på access till spåren samt på biljettpriser finns men detta är avtalsfrågor. I har infrastruktur i övrigt i huvudsak finansierats via statliga anslag. I många andra länder som till exempel och är erfarenheterna av samverkan mellan det offentliga och privata vid utbyggnad och drift av infrastruktur större än i . har exempelvis beslutat om nytt vägprojekt kopplat till OPS. Önskemålen om och kraven på infrastruktursatsningar i är stora. inspel kring den nationella planen 2018–2029 visar tydligt att tuffa prioriteringar är nödvändiga. Det vore olyckligt om viktiga satsningar skjuts på en oviss framtid för att inte alla lösningar till att få fram infrastruktur snabbt, och med alternativ finansiering, prövas. Regeringen har möjlighet att i den kommande planering ta ställning till OPS som finansieringsform men även ge ansvarig myndighet möjlighet att ta fram projekt som är lämpade. Det vore även önskvärt att engagera i Epec för att öka kunskapen och kompetensen vad gäller OPS samt få tillgång till den spetskompetens som finns samlad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att aktivt ska kunna delta och ta vara på den kunskap och kompetens som finns inom Epec avseende OPS-lösningar? Kommer statsrådet att öppna upp för OPS för infrastruktursatsningar i kommande plan 2018–2029? Är statsrådet beredd att ge i uppdrag att peka ut några infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar som OPS?
ip · H510443 · 2018-03-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:443 Omlokaliseringen av MUCF av (M) till Statsrådet (S) deklarerade regeringen att man avser att flytta Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Enligt uppdraget ska omlokaliseringen vara avslutad . besökte MUCF:s generaldirektör kulturutskott och gav en uppseendeväckande bild av läget på MUCF med anledning av myndighetens beordrade flytt. har 30 av 80 anställda slutat, och myndigheten har tvingats ta in konsulter och nyutexaminerade för att komma tillrätta med den underbeläggning som har blivit resultatet av regeringens flyttbesked. Vidare påpekade att problemen med flytten ska hanteras inom befintlig budgetram. Någon budget för Växjökontoret finns inte, och förmågan att bygga upp parallella verksamheter saknas. Förmågan att leverera är begränsad. Frågan är om detta var något som regeringen insåg och hade med i sin konsekvensbedömning när man gav beskedet om att omlokalisera MUCF, eller om beslutet togs utan att eventuella scenarier för vad en flytt skulle innebära analyserades. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att möta den ansträngda situation som har uppstått på MUCF efter regeringens besked om omlokalisering av myndigheten till ?
ip · H510444 · 2018-03-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:444 Skatteflykt och EU:s så kallade svarta lista av Momodou Jallow (V) till Finansminister (S) beslutade Europeiska unionens råd att upprätta en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Vidare beslutades att medlemsstaterna bör tillämpa åtminstone en av följande administrativa åtgärder på skatteområdet mot de listade jurisdiktionerna: skärpt övervakning av vissa transaktioner, ökad risk för revision för skattebetalare som gynnas av de aktuella systemen och ökad risk för revision för skattebetalare som använder strukturer eller arrangemang som omfattar dessa jurisdiktioner. En granskning och dialog ägde rum med ett stort antal tredjeländers jurisdiktioner i enlighet med följande kriterier som fastställts av rådet : villkor för att anses iaktta skattetransparens, villkor för att anses iaktta rättvis beskattning och att jurisdiktioner ska åta sig att genomföra åtgärder för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). Denna granskning skulle ligga till grund för den så kallade svarta listan. Denna innehåller sjutton länder som EU:s finansministrar betraktar som skatteparadis och som beskrivs som jurisdiktioner som är icke samarbetsvilliga i kampen mot skatteflykt och skatteplanering. Konsekvensen blir indragna lån och bidrag till dessa länder. Några av länderna som finns på EU:s så kallade svarta lista är , , , , , , , , , , , , , , , och . Denna lista har fått oerhört mycket kritik från flera håll, till exempel från och , för att den inte innehåller några av de EU-länder som anklagas för att underlätta aggressiv skatteplanering. Några exempel på sådana länder är , , och . Inte heller den självständiga rättsordning som utgör finns med på listan. är en tämligen unik företeelse med medeltida utformning, och utgörs av en liten kvadratisk yta mitt i finansiella centrum. I dess fullmäktige tillämpas ett röstningsförfarande där såväl medborgare som företag (till exempel de största bankerna och revisionsbyråerna) får rösta. Om ett företag har färre än tio men fler än en anställd har företaget en röst. Företag med fler anställda får också fler röster. Det har till och med riktats kritik från genom kommissionären som, vid en presskonferens , hävdade att skattelagarna i , , , , , och har potentialen att underminera rättvisan inom EU:s inre marknad och öka bördan på skattebetalarna. Det är anmärkningsvärt att dessa EU-länder, där storföretag som och stenrika riskkapitalister valt att placera sina bolag på grund av rekordlåga skatter inte finns med på listan trots all information vi har tillgång till om dessa länders skattesystem. Inom banksektor hanteras dessutom belopp som är 24 gånger så höga som landets bnp. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister följande: Avser finansministern att arbeta för att EU ska tillämpa sina egna kriterier angående skatteparadis så att även länder som , , , , och kommer med på listan? Kommer regeringens inställning till , med mera att förändras i och med Brexit, när denna del av inte längre kommer att tillhöra unionen?