ip · H510412 · 2018-03-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:412 klimatmål av (V) till Statsrådet (S) har ett klimatmål om att utsläppen från inrikes transporter ska vara lägre än . presenterad statistik från visar att utsläppen från vägtrafiken minskade med jämfört med året innan. För att klimatmål till 2030 ska nås krävs en årlig minskning på . Detta innebär att takten på utsläppsminskningarna måste öka betydligt om vi ska nå vår målsättning. Regeringen har i samarbete med infört nya styrmedel för att minska utsläppen . Men dessa är långtifrån tillräckliga. konstaterar att det krävs nya kraftiga styrmedel om målet ska nås. De nuvarande styrmedel som är på plats, inklusive det bonus–malus-system som träder i kraft , leder enligt myndigheten bara till en minskning av utsläppen med 20–. anser att det brådskar med åtgärder som leder till ett mer transporteffektivt samhälle samt ytterligare åtgärder som styr mot minskade utsläpp från fordon som säljs i landet och att de kan nyttjas mer effektivt. Inrikes transporter står för en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser. Vägtrafiken bidrar till den största delen av denna sektors utsläpp. Bland vägtransporterna står personbilar för av utsläppen. Ett antal statliga myndigheter tog fram en strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet. Syftet med planen är att bidra till målet om 70 procents minskning av växthusgasutsläppen till 2030 samt målet om klimatneutralitet . I planen lyfts behov av en mängd åtgärder, bland annat en mer attraktiv och effektiv kollektivtrafik och tydligare målarbete för att en ökad andel persontransporter ska ske med gång, cykel och kollektivtrafik i städerna som tillgängligheten för dessa trafikslag prioriteras så att den totala biltrafiken minskar. anser att det är ytterst angeläget att många av de föreslagna åtgärderna realiseras för att klimatmålsättningen för transporterna ska kunna nås till 2030. Vi konstaterar även att en intensiv debatt förs om att införa avgiftsfri kollektivtrafik i ett antal städer för att minska bilåkandet och därmed uppnå bättre luftkvalitet och minskade utsläpp av växthusgaser. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta så att utsläppen från våra inrikes transporter minskar i tillräcklig omfattning för att klimatmål 2030 kan nås? Kommer statsrådet att verka för att regeringen inför ytterligare åtgärder som gör kollektivtrafiken mer attraktiv och får fler att ställa bilen? har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta så att utsläppen från våra inrikes transporter minskar i tillräcklig omfattning för att klimatmål 2030 ska kunna nås samt om jag kommer att verka för att regeringen inför ytterligare åtgärder som gör kollektivtrafiken mer attraktiv och får fler att ställa bilen. Regeringen kommer att besluta om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen . Utgångspunkten är att den ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och bidra inom ett antal samhällsutmaningar, bland annat omställning till världens första fossilfria välfärdsland. Vidare kommer regeringen även att ta fram en strategi för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. Här kan nämnas ett bonus-malus-system som stimulerar köp av fordon med relativt sett lägre utsläpp, en reduktionsplikt för successivt ökad inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel samt investeringsstödet Klimatklivet. Regeringen har även anvisat särskilda medel för uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet samt resurser för att införa en miljökompensation för godstransporter på järnväg och en så kallad eco-bonus för sjöfarten. Vidare har regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för elvägar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer kommer regeringen även att presentera en klimatstrategi. Kollektivtrafiken är i huvudsak ett regionalt och kommunalt ansvarsområde, men även staten bidrar aktivt till att förbättra förutsättningarna för kollektivt resande genom investeringar i transportinfrastruktur, genom stadsmiljöavtal och med en elbusspremie som ger kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter möjlighet att söka finansiellt stöd. Regeringen förstärker nu satsningen på främjande av kollektivtrafik i landsbygd. aviserade medel på utökas med . För att även förbättra järnvägens punktlighet och robusthet har regeringen genomfört kraftiga förstärkningar av järnvägsunderhållet och ökat det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med . Avslutningsvis vill jag poängtera att på regeringens förslag har beslutat att växthusgasutsläppen från inrikes transporter - utom inrikes luftfart - ska minska med jämfört med . För att man ska nå målet behövs åtgärder på flera fronter där samhällsplanering, utveckling av effektiva transportsystem, inklusive effektiva fordon, fossilfria drivmedel och åtgärder som hanterar transportefterfrågan kan bidra. Tack, ministern, för svaret! har ett klimatmål om att utsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030. har det kommit en rapport från som visar att utsläppen från vägtrafiken minskade med jämfört med året innan. Det krävs egentligen en årlig minskning på . Vi befinner oss i ett ganska allvarligt läge. Vi behöver kanske jobba med backcasting som bland annat Det naturliga steget har jobbat mycket med. Det har varit aktivt väldigt länge inom miljöpolitiken. Det har även förordat i sin klimatfärdplan som var ett av remissvaren till åtgärdsplaneringen. Det handlar om att man först tittar på målbilden och sedan ser vilka steg man behöver ta för att nå målbilden. Det kan man göra i stället för att sitta och år för år titta på vad man kan göra och se över de styrmedel man har framför sig på bordet. Man kanske inte ser till det långsiktiga målet. Man måste snarare titta på: Vilka trappsteg behöver vi för att verkligen nå dit? Jag skulle förorda att regeringen tittar på backcasting och målprioritering snarare än att gå på prognosstyrning, som man tyvärr lätt hamnar i när man vill tänka på ekonomisk tillväxt och så vidare. Det är samma sak när det gäller transportsektorn över huvud taget. Det finns en väldigt bra intention som ministern nämner i svaret att ha en plan för kapacitetsstarka godstransporter och ta fram en strategi för det. Jag är nyfiken på om man i den planen också tittar lite närmare på transporteffektivitet. Jag vet att regeringen har tagit fram mål för exempelvis cirkulär ekonomi. Vår konsumtion håller på att nå över alla bräddar. Tar man en tur med en ser man att det är ett konsumtionspalats som påminner om ett romerskt palats med höga pelare upp till taket med märkesprylar. Det är en enorm konsumtionshysteri just nu som är livsfarlig. Vi håller på att konsumera sönder planeten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag är lite nyfiken på om det finns ett bredare tänk där man samverkar med andra områden inom regeringen. Det handlar om hur vi både kan jobba med konsumtionsmönster, cirkulär ekonomi och den biten och kanske också kan titta på godsflöden i och hur man kan effektivisera dem bättre i godsstrategin. Det var en tanke som slog mig när jag läste ministerns svar. Miljökompensation för godstransporter på järnväg ser som något väldigt positivt. Vi skulle gärna vilja att den höjdes till samma nivå som den kostnad för själva bananläggningen som de företag får betala som kör på banorna. Det har kommit många klagomål på det. Det är viktigt att man kommer upp i samma nivå för att det ska bli förmånligare att köra på järnväg gentemot väg. Det är också någonting viktigt. När det gäller järnvägsunderhållet vill jag betona siffran 10 miljarder . Jag vet att den inte håller riktigt längre. Den ökar lite eftersom vi kör mer. , Järnvägsfrämjandet och många aktörer, och även när man talar med , säger att 10 miljarder är vad det kostar att hålla hela anläggningen i skick. Det handlar om löpande underhåll. Det är bra att tala om den siffran ofta. Den har glömts bort tidigare. Tack, , för en viktig interpellation! Det är otroligt viktigt att vi i har ambitionen att bli världens första fossilfria välfärdsland. Det är ett uttalande som förpliktar. Det är därför som vi med klimatlag och de klimatinvesteringar vi gör visar svenska folket, näringslivet, arbetsmarknaden, företag men också omgivningen att det går att ställa om. Jag tyckte för egen del att om utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter var en glädjande läsning. Den visade att utsläppen från transportsektorn har minskat. Utsläppen från personbilar var lägre jämfört med , och även minskade utsläppen. Detta sker i ett läge där trafikarbetet ökat och det är fler fordon på våra vägar. Det visar det som jag tror många inte riktigt trodde var möjligt. Det går med politiska medel att ställa om och se till att vi kan upprätthålla goda möjligheter att färdas fram och tillbaka och ändå genom att förändra drivmedlen minska utsläppen. Naturligtvis måste ambitionsnivån vara högre än de procent vi nu når. Där delar jag helt och hållet interpellantens uppfattning. Det är ett av skälen till att vi gör stora investeringar. Vi kommer att lägga 100 miljarder mer på infrastruktur. Vi lägger väldigt mycket på järnväg men också en del på väg framöver för att öka möjligheten till transporter som är hållbara. Det är också därför jag har arbetat med en godsstrategi. Det handlar om att se till att transportsektorn, som ändå står för en väldigt stor del av utsläppen, kan klara omställningen. Här kommer godsstrategin att vara viktig inte minst för att visa hur vi kan stärka sjöfarten. Ur klimatsynpunkt är en ökad användning av sjöfarten ett av de smartare sätten vi kan arbeta på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag är glad över att konstatera att inflaggningen nu ökar. Den svenska handelsflottan ökar tack vare den förändring som vi har genomfört av tonnageskattesystemet. Vi kan nu med en tydlig godsstrategi peka ut de möjligheter som finns med att modernisera våra hamnar och utveckla sjöfarten. Det ska göras med rätt styrmedel och i dialog med näringen. Då kan vi också se till att en stor del av de godstransporter som vi framöver fortfarande kommer att behöva i stor utsträckning kan göras på ett hållbart sätt. Det finns i debatten ibland en tro att man väldigt snabbt kan föra över väldigt mycket gods från väg till järnväg. visar utredningar att det inte är riktigt så enkelt. Det är fullt på våra järnvägar. Det är väldigt många både företag som vill använda och personer som vill åka tåg. Det innebär att det inte finns en otrolig kapacitet att kunna överlämna mer gods där. Det understryker vikten av att vi dels hittar vägar att förstärka sjöfarten, dels hittar vägar att optimera den godsstruktur vi använder . Det handlar om att vi inte åker med halvtomma lastbilar utan hittar bättre möjligheter att optimera och använda de resurser vi har. Det visar också på vikten av att vi kan göra en infrastruktur för tunga transporter som är fossilfri. Jag nämnde i interpellationssvaret kortfattat uppdraget hos om elvägar. Tänk att det är möjligt i närtid att vi i befintlig infrastruktur kan göra elskenor som gör att en lastbil kan ladda upp och sedan vara helt fossilfri! Det är ett intressant utvecklingsarbete som sker ihop med svensk fordonsindustri. Det är uppe i som laddar på sina Scanialastbilar och på det sättet kan göra tunga transporter helt fossilfria. Här finns en möjlighet att kan bli inte bara världens första fossilfria välfärdsland utan, som jag brukar uttrycka det, en permanent världsutställning. Där kan man se hur vi implementerar ny miljösmart teknik i transportsystemet. Tack, ministern, för svaret! Det är intressant med och också remissvar på åtgärdsplaneringen. Där påtalar man att vi kanske inte ska satsa mer på väg över huvud taget därför att det är ett så akut klimatläge. Då har man just målstyrningen i fokus. Jag vill bara skicka med ministern att det remissvaret är väldigt viktigt. Vi lever i där klimatrapporterna duggar tätt. De blir värre och värre, och vi ser redan nu scenarier som vi aldrig trodde att vi skulle få se under vår livstid. Det är ett väldigt akut läge. Vi har dock fortfarande möjlighet att vända utvecklingen. Ju snabbare vi går framåt, desto bättre. Jag vill också betona de små järnvägarna, som kanske skulle behöva några miljarder. Det är ändå enligt många instanser den regionala kollektivtrafiken kanske mer än höghastighetstågen som gör att vi når klimatmålen. Det sägs bland annat i , som den borgerliga regeringen tog fram. Här skulle man kunna lägga några miljarder extra för att elektrifiera och stärka den regionala trafiken för både gods- och persontransporter. Det skulle ge väldigt stor skjuts till att nå klimatmålen. Jag vill bara lägga till det i debatten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Sedan vill jag återkomma till min grundfråga i interpellationen om kollektivtrafiken. Jag skulle vilja se att regeringen hade ytterligare åtgärder för att stärka kollektivtrafiken, för om vi ska ha det mest effektiva transportmedlet i fokus är det trots allt på väg och på hjul, kollektivtrafik. Här skulle jag vilja se mycket fler styrmedel, även om jag tycker att det är bra med stadsmiljöavtalet och andra styrmedel som är på gång. Men jag skulle vilja att man var ännu mer ambitiös. Tyvärr konkurrerar kollektivtrafiken i många län med sjukvården, som redan går på knäna. Det är ett gigantiskt problem. I håller man nu på att pröva gratis kollektivtrafik i flera städer, vilket kommer att bli intressant. Jag förordar för räkning både gratis kollektivtrafik och sänkta priser. Jag tycker att man skulle ha mer styrmedel så att kollektivtrafikmyndigheterna skulle kunna jobba med stadsplaneringen på det sätt som man gör i , som jag ofta lyfter fram. Man skulle kunna samplanera för att minska bilismen genom att öka kollektivtrafiktäckningen och sänka priser och ändå kunna få lönsamhet, som man har fått i . Jag skulle vilja höra lite mer visioner om hur vi verkligen kan nå fördubblingsmålet inom kollektivtrafiken, eller kanske ännu mer, för att gynna låginkomsttagare, få bättre utrymme i städerna och lättare nå klimatmålen. Jag noterar att refererar till uppfattning att vi inte borde satsa på väg. Här vill jag ändå markera att det behöver vi göra; vi behöver satsa också på våra vägar. Tågen går inte överallt. var jag uppe i och , där önskemålet från alla jag träffade var att förbättra de usla vägar som fanns till viktiga besöksmål i besöksnäringen och för transporter som näringen i landsbygden behöver. Jag kommer själv från , mitt i skogen i , och där går inte heller tågen längre. Det gjorde de för länge sedan. Där är vägen enda möjligheten. Det är därför som jag är så angelägen om att vi har en fordonsindustri som får stöd och hjälp att ställa om så att klarar att bli världens första fossilfria välfärdsland genom att elektrifiera fordonsflottan med elbilar, genom bränslebytet öka inblandningen eller se till att använda biobränslen. Bilen är för väldigt många enda möjligheten att ta sig fram. Sedan ska vi stärka kollektivtrafiken, och det gör vi med kollektivtrafik i landsbygd. Vi gör det med möjlighet till gratis kollektivtrafik för ungdomar genom en särskild satsning som jag vet att inte minst har varit angeläget om att genomföra tillsammans med regeringen. Vare sig det gäller nationell plan eller godsstrategi kommer jag att vara angelägen om att de insatser vi gör fungerar i hela landet. Jag märker ibland i trafikdebatten att väldigt mycket handlar om hur man ska hitta bra trafiklösningar i , eller , och det är naturligtvis viktigt eftersom det är stora utmaningar att hitta fossilfria transporter och inte minst få bättre luft i våra storstadsmiljöer. Men om vi ska få svenska folket att sluta upp kring den omställning som vi håller på att göra i och man även i landsbygden ska känna att kan bibehålla höga ambitioner på välfärd och klara klimatomställningen måste man se möjligheterna för denna omställning i hela landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är ett av skälen till att vi i den senaste budgeten sköt till extra pengar till vägunderhåll för just mindre vägar, de så kallade potthålspengarna. Det är ett av skälen till att jag har varit noga med att ta varningssignaler på allvar och förstått vikten av att göra insatser i det kapillära vägnätet, alltså de mindre skogsvägarna, , så att inte standarden försämras. Det handlar alltså om att ha ett helhetsperspektiv. Kollektivtrafiken är outstanding när det gäller att kunna transportera väldigt många och ha bra, flexibla lösningar. Där agerar staten tillsammans med kommuner och regioner för att göra bästa möjliga lösningar. Genom stadsmiljöavtal och andra insatser från regeringen har vi stärkt den möjligheten. Men återigen: Ska det vara möjligt och om man ska känna legitimitet i hela landet, då måste också insatserna göras i hela landet. Jag är optimistisk när det gäller möjligheten till omställning. Vi har under den här mandatperioden tagit tydliga steg för att nå målet att bli världens första fossilfria välfärdsland. Den samverkan som vi socialdemokrater har haft med i regeringen har lett till stora satsningar på klimatet , och vi har också haft ett väl fungerande samarbete med om budgeten. Det är jag stolt över. När debatten om trafikfrågan, med en omgivning med Trump eller Le Pen, tenderar att försvinna ur en dels medvetande ger det hopp till alla dem som ser att här finns en regering som tar klimatfrågan på allvar, som visar att vi inte bara kan bli världens första fossilfria välfärdsland utan också kan göra den permanenta världsutställningen som visar att vi med nya tekniska lösningar kan klara många av de utmaningar som finns framöver. Tack, ministern, för svaret! Det låter väldigt lovvärt att vara en permanent världsutställning för klimatet. Klimatteknik vill jag verkligen se framöver. värnar också mycket om tågen i . Jag har själv varit med och tryckt på för nattågen upp till , eftersom det ger pendlingsmöjligheter långt uppe i . När vi ska jobba med miljöpolitiken är det viktigt att först jobba med morötterna för att få med oss alla väljare i denna livsviktiga fråga. I är det egentligen morötterna först som är det smartaste i det här läget, och att med flygskatten se till att pendlingsmöjligheterna till funkar bra tror jag är väldigt klokt. Vi fick ju till nattågen till , som många använder för att resa upp längst i norr. Jag var själv och debatterade högt uppe i . Det gick inte att ta sig dit på annat sätt än med flyg och taxi, till min stora förtvivlan - jag som särskilt inte gillar att resa med flyg. Det är anmärkningsvärt hur lite järnväg vi har i . Här skulle man kunna göra väldigt mycket genom att satsa på att stärka upp Norrbotniakorridoren och Norrbotniabanan men också med tvärbanorna. Då skulle man relativt snabbt kunna få ganska mycket järnväg i . Jag hoppas att vi kommer att gå åt det hållet mer och mer, för det är anmärkningsvärt att vi har en landsdel som är nästan helt utan järnväg där den kanske behövs som mest. Det tycker jag är en signifikant signal om att politiken är ganska egoistisk, att de som sitter på sina poster kanske mer gynnar sina egna områden. Det är mycket och storstäder, men man har glömt bort för många landsdelar och för många människor för . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack återigen, , för engagemanget! Jag tycker att det är viktigt. beklagade att flyg var enda möjligheten, men det är bara att inse att det för många ibland kommer att vara enda möjligheten. När jag besökte flygplatsen i vittnade de där om dess betydelse för regionen. I stora delar av är inrikesflyget otroligt viktigt för näringslivet men också för att medborgarna ska kunna ta sig till och vidare ut i världen eller ned till , för den delen. Då är det viktigt att vi är tydliga med den omställning som flyget behöver göra. Det är ju ett trafikslag som inte har gjort den omställning som övrig fordonsflotta eller sjöfarten har gjort. Flygskatten är en tydlig signal om att vi inte kan vänta med omställningen. Vi tillsätter i närtid en utredning om biobränslet till flyget. Den kommer att ledas av . Vi har också avsatt för att se hur vi snabbt kan ställa om. Det här är viktigt, för flyget kommer att behövas i även framöver. Men vi måste vara tydligare i kravet på flyget som omställande aktör. Det duger inte att ha 0,3 procents inblandning av biobränsle, utan ambitionen måste vara väsentligt mycket högre. Därför måste vi ta till vara alla olika trafikslags möjligheter när vi utformar strategin för hur ska bli ett land som ställer om. Av den anledningen vill jag avsluta med att lyfta fram något som jag som smålänning kanske är lite ovan att lyfta fram, nämligen sjöfarten. Här finns fantastiska möjligheter. En mycket stor del av vår export går på sjöfart, men mycket mer skulle kunna göras. Det är klimatsmart, och det är lättare att planera. Det finns stora möjligheter att stärka svensk sjöfart framöver - för viktiga godstransporter men naturligtvis också för besöksnäring och persontransporter. Vi jobbar från regeringens sida aktivt för att stärka sjöfarten. Det går riktigt bra, och det gläder mig. Överläggningen var härmed avslutad.