ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510485 · 2018-04-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:485 som pilotprojekt för självförsörjande energisystem av (M) till Statsrådet (S) har på uppdrag av regeringen tagit fram en förstudie kring att göra till pilotprojekt för ett självförsörjande och förnybart energisystem. Bakgrunden är bland annat den energiöverenskommelse som gjordes 2016 mellan regeringen och , . Men detta kopplar också an till åtagande på klimatområdet samt Svenska kraftnäts beslut att inte lägga en tredje elkabel till . Förstudien nämner förslag som storskalig energilagring, övergång till elfordon i hela fordonsflottan samt en rad initiativ och samarbeten. Tyvärr är flera av förslagen beroende av en enorm teknikutveckling , som dessutom ska hinna kommersialiseras och implementeras på bara . vet vi att står och stampar när det gäller att bygga ut förnybar energiförsörjning – eftersom begränsningen i anslutning till fastlandet sätter stopp rent tekniskt. elförsörjning kan inte koppla in nya elproducenter utan att äventyra driftsäkerheten, vilket i praktiken blir ett stopp för ny vind- och solkraft. Med andra ord har regeringen satt upp ett ambitiöst mål och målat upp en bild kring hur man vill att läget ska se ut , men man har inte lyckats presentera en strategi för hur ska klara sig till 2030. Här ska sägas att det är välkommet om får mer förnybar energi i nätet. Alla ska dra sitt strå till stacken när det gäller omställningen till ett utan utsläpp . Men att ska kunna bli helt självförsörjande på förnybar energi – som det är stopp för utbyggnaden av förnybar energi – ter sig smått omöjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att gå vidare med förslaget om att göra självförsörjande på förnybar energi när det är stopp för att koppla in nya elproducenter på nätet?
ip · H510486 · 2018-04-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:486 Regeringens jobblöften av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Socialdemokraterna gick till val 2014 på målet om EU:s lägsta arbetslöshet. låg då på tolfte plats när det gäller lägst arbetslöshet i EU. är nu längre ifrån att ha EU:s lägsta arbetslöshet än när arbetsmarknadsminister tillträdde. hade 2017 en arbetslöshet på att jämföra med arbetslöshet på – och vi har tappat fyra placeringar till en 16:e plats i EU. Inför förra valet utlovade Socialdemokraterna också att alla förslag skulle ”jobbstreamas”, vilket innebar att statsministern skulle kräva svar från varje statsråd om ett förslag ledde till fler jobb eller inte. ”Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om ett beslut innebär fler jobb eller ej”, sa statsministern . väcks frågan om detta verkligen skett. För hur kan det i så fall vara så att förslag som direkt slår mot jobb, såsom höjd a-kassa, försämringar av RUT- och och förändringar i sjukförsäkringen, har genomförts av Löfvens regering? Dessutom vägrar regeringen även fortsättningsvis att redovisa sysselsättningseffekterna av sina reformer. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är det ministerns bedömning att kommer att ha EU:s lägsta arbetslöshet , och har alla förslag som regeringen lagt fram jobbstreamats?
ip · H510487 · 2018-04-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:487 Ungas företagsamhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Därför är det viktigt att unga skapar kontakter med näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Att starta ett eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Att driva företag inom ramen för Ung Företagsamhet har visat sig vara en framgångsrik väg för att stärka entreprenörskapet och företagandet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja ungas entreprenörskap?
ip · H510488 · 2018-04-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:488 Hot och trakasserier mot djurägare och jägare av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) Var fjärde bonde uppger sig vara rädd för att utsättas för hot eller angrepp från aktivister. Detta visar en presenterad undersökning som () beställt. Hoten och trakasserierna har ökat och inkluderar bland annat brott mot griftefriden och mordhot mot barn. Hoten framförs på sociala medier, via telefon samt öga mot öga när aktivister tar sig in på bondgårdar. Även jägarkåren i upplever hot och trakasserier. Bildäck skärs sönder på bilar tillhörande jägare som – utan ersättning och på ideell basis – deltar i eftersök av trafikskadat vilt. Den polisiära närvaron i den svenska gles- och landsbygden är mycket låg och dräneras ytterligare när polisresurserna alltmer fokuseras till storstadsområdena. Otryggheten på landsbygden ökar. I ett svar på en interpellation från mig berättade justitie- och inrikesministern att har inhämtat och sammanställt information från avseende brott som begås av djurrättsaktivister. Därefter har frågan tagits upp till diskussion med rikspolischefen och chefen för . I sitt svar berättade ministern också att regeringen stärkte polisen med . Den brottslighet som jag syftar på är ideologiskt motiverad. fanns en specialgrupp inom polisen som särskilt arbetade med ideologisk djurrättsmotiverad brottslighet. Därigenom kunde man få en bättre inblick i de grupper som stod för brottsligheten. Djurrättsbrottslighet utövas av en mindre grupp aktivister som är beredda att begå brott. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur många fler poliser som arbetar med att förebygga och beivra brott på landsbygden tillkommer ? Avser regeringen att ge eftersöksjägare samma rättsliga skydd som exempelvis poliser och ordningsvakter och att brott mot eftersöksjägare därmed skulle klassas som brott mot tjänsteman? Avser regeringen att ge i uppdrag till polisen genom regleringsbrev att särskilt arbeta mot djurrättsmotiverad brottslighet, exempelvis i form av speciella grupper?
ip · H510489 · 2018-04-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:489 LSS och finansiering av (-) till Statsrådet (S) Regeringen har tyvärr genomfört besparingar på de med behov utifrån LSS, detta i linje med flera utspel från regeringen innan statsbudgeten presenterades. Detta har medfört att flera gravt handikappade, inklusive barn, fått indraget eller minskat stöd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att värna de mest utsatta medborgarnas lagstadgade rätt till ett värdigt liv?
ip · H510490 · 2018-04-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:490 Åtgärder för att nå miljömålen av (V) till Miljöminister (MP) presenterade sin årliga uppföljning av hur arbetet med att nå de 16 miljökvalitetsmålen går i . Enligt rapporten kommer endast att nå 2 av de 16 målen, nämligen Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö. Det övergripande så kallade generationsmålet om att inom en generation ha löst de stora miljöproblemen är inte heller inom räckhåll. konstaterar att mycket mer måste göras för att målen ska nås. Jag instämmer med vår expertmyndighet i miljöfrågor. Viktiga miljömål som Levande skogar, Hav i balans, Ingen övergödning, Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, luft, Ett rikt växt- och djurliv och Grundvatten av god kvalitet är långt ifrån att uppnås till 2020. Om det viktiga målet Begränsad klimatpåverkan skriver : ”De åtgärder och styrmedel som är på plats i räcker inte för att nå regeringens etappmål. Därför krävs kraftfullare åtgärder, både på nationell och på global nivå.” Detta trots flera viktiga beslut såsom en ny klimatlag, klimatmål, klimatpolitiskt råd och kraftigt ökade anslag till de lokala klimatinvesteringarna. pekar särskilt ut vår konsumtion och dess klimatpåverkan som ett stort problem där det saknas kraftfulla åtgärder. Rapporten tar också upp att ”den biologiska mångfalden inte kan ta mer stryk” och här har mål som Levande skogar, Rikt odlingslandskap och Levande sjöar och vattendrag samt Hav i balans en helt avgörande betydelse. Det är positivt att regeringen och kommit överens om kraftigt höjda anslag till klimatarbetet, skydd av mer mark och mer aktiv kemikaliepolitik, för att ta några exempel från statsbudgeten. Men det räcker inte för att alla miljömålen inklusive generationsmålet ska nås. Mer måste göras. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Delar ministern bedömning att endast 2 av våra 16 miljömål kommer att nås till 2020? Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att alla miljömål, inklusive generationsmålet, ska uppnås?
ip · H510492 · 2018-04-13 00:00:00 — Interpellation 2017/18:492 Hot och trakasserier mot djuruppfödare av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) har militanta djurrättsaktivisters våld mot djuruppfödare och deras närstående uppmärksammats stort i medierna. Detta är tyvärr inte någon ny företeelse utan något som flera djuruppfödare kan vittna om har pågått . Inte bara djuruppfödare är drabbade; det handlar även om jägare, forskare, ridskolor och andra privatpersoner, föreningar och företag som på något sätt använder sig av djur i sin verksamhet. riktade även ett tillkännagivande till regeringen om att prioritera upp arbetet mot den djurrättsrelaterade brottsligheten. I grunden är detta ett demokratiproblem. Människor som ägnar sig åt lagliga verksamheter ska inte behöva oroa sig för hot, våld och trakasserier, vare sig i djurrättens, religionens eller någon annan ideologis namn. Det är därför viktigt att agera på politisk nivå för att säkerställa att denna form av hot och våld stävjas. Mina frågor till justitie- och inrikesminister är därför: Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att uppfylla tillkännagivande? Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att motverka den djurrättsrelaterade brottsligheten?
ip · H510494 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:494 Tjänsteföretagens kompetensförsörjning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den allt viktigare tjänstesektorn kommer att behöva stärkas i med reformer som gör att stärker sin konkurrensförmåga. I det lilla exportberoende landet står tjänstesektorn för en allt större andel av det vi exporterar. Vi är en kunskapsbaserad ekonomi, och vi förlitar oss på att vår befolkning är utbildad. Därför är nya rapport en oroande läsning. har tillbaka sett en stor efterfrågan inom tjänstesektorn som prisutvecklingen inte går upp som den brukar göra under en högkonjunktur. I rapporten, som innehåller intervjuer med företagsledare i kunskapsintensiva svenska tjänsteföretag, framkommer att allt fler flyttar jobben utomlands. Enligt rapporten beror detta främst på bristande kompetensförsörjning, men även på höga arbetskostnader och rigida regelverk på den svenska arbetsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättrar tjänsteföretagens kompetensförsörjning?
ip · H510495 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:495 Lagen om stöd och service av (V) till Statsrådet (S) Lagen om stöd och service är en fin frihetsreform som har varit och är viktig. När den infördes var den en världsunik reform som gav personer med de största behoven makten att själva styra över sina liv och delta i samhället på lika villkor, vilket också var intentionen med lagstiftningen. Lagen präglas av egenmakt och självständighet, och dessa principer har varit avgörande. Lagen om stöd och service, i vilken den personliga assistansen ryms, utgör en kärna i vårt gemensamma välfärdssamhälle. Det handlar om medborgerliga rättigheter. Att alla ska ha rätten att leva som fria individer oavsett om du har en funktionsnedsättning, får en eller följer hela livet. I där den medicinsk-tekniska utvecklingen går framåt och allt fler överlever olyckor och sjukdomar som förändrar kroppens funktionalitet krävs också ett välfärdssystem som garanterar att du kan fortsätta leva livet som alla andra. Det är med personlig assistans som tusentals personer kan arbeta, studera, vara politiskt aktiva samt bilda och ta en jämställd del av ansvaret i sina familjer. Göra sådant som ses som självklarheter i ett liv i frihet. Något som inte var en verklighet innan den personliga assistansen blev verklighet. Att LSS blev verklighet är till stor del den funktionspolitiska rörelsens förtjänst. Med beslutsamhet, enträget arbete och kamp drev de igenom den största frihetsreformen i modern tid. Därför växer optimismen när statsrådet vid sitt tillträde lät meddela att hon ska “ta gott om tid” på sig att “träffa berörda intressenter och söka breda överenskommelser”. Det är hos den funktionspolitiska rörelsen utvecklingen av reformen finns. Rörelsen har larmat länge om de konsekvenser Högsta förvaltningsdomstolens domar har fått. Redan när den första domen föll 2007 började rörelsen protestera. Sakta men säkert har en mängd domar förändrat rättspraxis i vad som ska ses som grundläggande behov. har urholkningen av lagstiftningen fortsatt och rörelsen har höjt sina röster allt högre när fler och fler har fallit ur den statliga assistansersättning och helt blivit av med assistans. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att den funktionspolitiska rörelsens röster hörs i det fortsatta utformandet av reformen? Är statsrådet beredd att komma med ett tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om LSS för att säkerställa intentionen i lagstiftningen och korrigera för de domar som fallit ?
ip · H510496 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:496 Åtgärder för av (V) till Miljöminister (MP) Situationen i vårt innanhav är akut. har världens största områden av döda bottnar, algblomningarna börjar allt tidigare och flera fiskbestånd minskar. Det är några exempel på den akuta situationen. I och med att havet är omringat av land blir påfrestningarna till följd av näringsämnen och föroreningar i extra stora. Världsnaturfonden har i sin Östersjöbarometer granskat hur de nio har arbetat mot att uppnå god miljöstatus i . Resultatet är nedslående. Även om rankas som minst dåligt är det inget av länderna som får godkänt i granskningen, inte heller . Av de viktigaste åtgärderna har länderna endast uppnått en tredjedel, och inget av länderna är i närheten av att genomföra de åtgärder som krävs för att nå målet om god ekologisk status för , som överenskommits inom och dess handlingsplan för . Det är inte första gången och de andra får kritik när det gäller uppfyllandet av nationella och internationella miljöåtaganden. Enligt kommer miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård till 2020 inte att uppnås utan nya styrmedel och åtgärder. Europeiska revisionsrättens rapport av eutrofieringen i (2016) visar att åtgärdsarbete släpar efter. presenterade Havs- och vattenmyndigheten den mest omfattande genomgången kring utsläppen av kväve och fosfor i och (HaV 2016:12), vilken stärker bilden av att inte kommer att nå sina åtaganden inom Helcom. välkomnar de extra satsningar som görs med innevarande statsbudget för att komma till rätta med en del av utmaningarna i , till exempel sanering av vrak, minskande av övergödning och miljögifter samt stärkande av skyddet av områden. Men mycket mer behöver göras. Några exempel på vad som skulle kunna göras, och där jag inte ser att regeringen agerar, är att förändra landsbygdsprogrammet så att miljöersättningarna blir mer träffsäkra, att vidta fler åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av näringsämnen, att skydda fler områden, att förbjuda bottentrålning i och att främja förändrade konsumtionsmönster, till exempel minskad köttkonsumtion, för att minska utsläppen av övergödande ämnen. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga miljöminister : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att ska nå målet om god ekologisk status i till i enlighet med våra åtaganden i Helcom?
ip · H510497 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:497 Situationen på förvar av (M) till Statsrådet (S) asylpolitik präglas av en bred samsyn kring den reglerade invandringen. Den som har rätt till skydd ska ges en möjlighet att stanna i , medan huvudregeln för den som saknar skyddsskäl är att han eller hon måste lämna landet. Uppgifter pekar på att upp emot 50 000 personer uppehåller sig utan tillstånd i . väntas dessutom överlämna över 55 000 ärenden med personer som ska utvisas med hjälp av tvång. För att klara detta är det av stor vikt att återvändandet är effektivt. Förvar är ett viktigt verktyg för att kunna utvisa personer som inte längre har rätt att vistas i . har 357 förvarsplatser. Enligt myndighetens senaste skrivelse till regeringen bedömer man, i samråd med polisen, att behovet uppgår till mellan 865 och 935 platser. pekar också på att det är av yttersta vikt att antalet platser utökas för att inte ska bryta mot EU-rättsliga åtaganden. fick i uppdrag att ta fram fler förvarsplatser. Det resulterade i fler sängar i befintliga lokaler. väntas inrätta 150 nya förvarsplatser, men mot bakgrund av problemets stora omfattning är det uppenbart att satsningarna inte är tillräckliga. Förutom ett stort behov av fler förvarsplatser är det av stor vikt att garantera säkerheten på förvaren. har flera rymningar inträffat. till rymde till exempel 14 personer från förvar i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att öka antalet förvarsplatser för att uppnå och polisens uttalade behov av förvarsplatser? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra säkerheten och förhindra rymningar från förvar?
ip · H510498 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:498 Bärgning av bilar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) ställde jag en fråga till statsrådet ; frågan byggde på flera verkliga händelser. Statsrådet måste väl vara insatt i frågan om att det är väldigt vanligt att lastbilar blockerar vägar och skapar en hel del oreda. Oreda för både andra trafikanter men även för polis och med flera. En följdeffekt av att en lastbil fastnar handlar ofta om vem eller vilka som ska stå för kostnaderna för att bärga bort bilen. Detta är givetvis inte alls ett problem om bilen är svenskregistrerad. Om lastbilen däremot är utländsk är det annorlunda. Det vanliga är då att bärgning drar ut på grund av ersättningsfrågan. Både polisen och understryker att ansvaret när det gäller att bärga bort fordonet ligger hos lastbilägaren. I svaret jag då fick från statsrådet skriver statsrådet att ”har inte påtalat att befintlig reglering skulle vara bristfällig”; fast hur kan statsrådet förklara att ingen vill bärga bilarna då ersättningsfrågan kvarstår? har slutit flera avtal med flera polisdistrikt och län som innebär att polisen kan beordra en bärgning även utan ekonomisk garanti, om en lastbil anses hindra övrig trafik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför vill ministern och regeringen inte vidta några som helst åtgärder när det gäller problemet med att ingen vill ta på sig kostnaden för bärgningen? Avser ministern att verka för att polisen ska teckna ett nationellt avtal i frågan?
ip · H510499 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:499 Effekterna av den nya postförordningen av (M) till Statsrådet (MP) Postnord har svårt att leverera resultat varför regeringen tillsatte en utredning som ska ge svar på vilka åtgärder som krävs för att förbättra leveransen. Utredningen resulterade i en ny postförordning som träder i kraft och som leder till rejäla försämringar av postbefordran. Den nya postförordningen är ett resultat av att Postnord inte når upp till sina lönsamhetskrav – åtgärden för att förbättra lönsamheten är att försämra servicen i allmänhet. I sig har försämringen redan trätt i kraft lite i smyg. Redan nu är det väldigt svårt för Postnord att leverera A-försändelser . Det räcker med att mottagaren har sin verksamhet lite avsides för att leveranserna försenas med . Detta påpekas av näringsidkare som har daglig kontakt med sina kunder som saknar sina brev eller rek. Med den nya postförordningen innebär det att det i praktiken tar för A-brev att nå fram. Postnords grundläggande uppdrag med snabba och effektiva transporter av brev och paket hamnar i skuggan i arbetet med att försöka lösa strukturella lönsamhetsproblem. Servicen kommer då på undantag. Detta är ytterligare ett förslag som slår mot företag och invånare i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera avseende den oro som finns på grund av de förändrade postrutinerna som i stor grad påverkar företagare och invånare i ?
ip · H510500 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:500 Flexjobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Alla som vill och kan arbeta i ska ha möjlighet att göra det. Det måste verkligen gälla alla – även den som har en funktionsnedsättning. Inför valet lovade såväl som Socialdemokraterna att funktionsnedsatta var en prioriterad grupp och att många arbeten skulle skapas till den stora gruppen. Min erfarenhet är också att oavsett graden av funktionsnedsättning så drömmer många om ett jobb att gå till där man får dela en kaffekopp med sina arbetskamrater. Statsminister har tydligt deklarerat att regeringen ska införa så kallade flexjobb för människor med funktionsnedsättning. I regeringsförklaringen menade statsministern att arbetet med att införa flexjobb hade påbörjats. har gått, men än så länge verkar satsningen på flexjobb ha uteblivit helt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Har ministern vidtagit några åtgärder för att uppfylla regeringens löfte om att inrätta flexjobb för personer med funktionsnedsättning? Vilka åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att underlätta för människor med funktionsnedsättning att komma i arbete? På vilket sätt avser ministern att i övrigt verka för att funktionsnedsatta som vill och kan ska kunna komma i arbete?
ip · H510501 · 2018-04-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:501 SJ:s utveckling av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Klimatfrågan är avgörande för vår framtid. För att få ned utsläppen måste transporter föras från väg och flyg till järnväg. Det kräver en kraftigt utbyggd och moderniserad järnväg med nya spår, sammanhållet statligt underhåll och snabbtåg. SJ:s utveckling är mycket viktig för att öka resandet. Som ägare har staten det avgörande ansvaret för att SJ kan ge fler möjlighet att välja tåget. anser att avkastningskravet på SJ ska tas bort och att överskott i stället ska investeras i bättre service och lägre priser. SJ:s uppgift ska vara att köra tåg i hela och att bidra till ökat resande. SJ ska ha förtur till bra tåglägen. Målet ska vara att hålla nere priserna och att beskattning ska utformas så att det är billigare att ta tåget än att flyga. Intresset för att resa internationellt med tåg ökar. Många vill semestra och göra arbetsresor utan att behöva flyga. Men de internationella tågförbindelserna har försämrats. SJ har slutat att sälja internationella tågbiljetter. Detta är helt orimligt. SJ borde få i uppdrag att i samarbete med andra järnvägsbolag erbjuda biljetter och fler förbindelser internationellt. När den fasta förbindelsen över Fehmarn Bält är klar finns stora möjligheter att öka den internationella tågtrafiken. Det är en helt realistisk vision med moderna nattåg från och där man morgonen efter vaknar upp i , eller . Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att verka för att regeringen avskaffar avkastningskravet på SJ och i stället låter överskott användas till investeringar och lägre priser? Avser ministern att verka för att regeringen uppdrar åt SJ att åter börja sälja och marknadsföra internationella tågbiljetter? Kommer ministern att ta initiativ till att de internationella tågförbindelserna, inklusive nya nattåg, utvecklas av SJ?