ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510397 · 2018-02-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:397 Avhopp och tomma platser på polisutbildningen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen har meddelat att man ämnar starta en ny polishögskola i landet. Parallellt finns polisutbildningen vid tre lärosäten – utöver viss verksamhet vid . Del av utbildningen bedrivs också på distans. Antalet sökande till polisutbildningen och de befintliga platserna, som redan utökats, är stort och det är många som vill bli polis, vilket är mycket positivt. Men varje termin står flera hundra platser tomma och på totalen blir det väldigt många tomma platser; över 500 platser stod tomma 2017. Även denna vårtermin står många platser tomma. I står 90 platser tomma och i står en tredjedel av samtliga platser tomma. Problemet verkar i alla fall inte vara brist på tomma platser för de som söker utbildningen. Ett annat bekymmer är att studenter antas men att många hoppar av utbildningen . Detta skapar också tomma platser och ytterst att vi får än svårare att rekrytera duktiga och lämpliga poliser till yrket. Mot bakgrund av denna utveckling vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern och regeringen nöjd med polisutbildningens kvalitet och hur följer ni upp verksamheten? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att vi inte ska ha 500–600 tomma platser på polisutbildningen ? Vad beror det på att så många studenter väljer att hoppa av polisutbildningen efter att de antagits, och vilka slutsatser drar ministern och regeringen av detta?
ip · H510398 · 2018-02-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:398 En svag skatteunderlagstillväxt av (M) till Finansminister (S) I Kommuner och Landstings första skatteunderlagsprognos för året konstateras att högkonjunkturen fortsätter under det närmaste året för att därefter klinga av. beräknas skatteunderlaget öka långsammare. SKL:s chefsekonom bedömer att antalet arbetade timmar inte kommer att öka om högkonjunkturen mattas av. Det innebär att den starka skatteunderlagstillväxt som kommuner, landsting och regioner har haft under konjunkturuppgången nu dämpas betydligt. har skatteunderlaget ökat med . beräknas den årliga ökningstakten i stället ligga . oro är att om inget görs finns det en risk för ett glapp mellan kommunsektorns intäkter och de växande behoven av skola, vård och omsorg, som den snabba befolkningsutvecklingen för med sig. Kommuner, landsting och regioner behöver både anpassa verksamheten och förstärkningar från staten för att hantera de förändrade förutsättningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att anpassa glappet mellan de kommunala intäkterna och behoven i offentlig sektor?
ip · H510399 · 2018-02-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:399 En lastbilsskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringen har meddelat att en lastbilsskatt åter tas upp på agendan. har regeringen backat från förslaget efter att det mött stor kritik från bland annat åkerinäringen. Åkerinäringen ser till att företag och konsumenter kan skicka och få sina produkter och spelar därmed en mycket viktig roll för svensk arbetsmarknad. är ett stort och avlångt land och åkeriernas lastbilstransporter är helt avgörande för tillgänglighet överallt. Företagare på landsbygden och företag som har långa vägar till alternativa transporter är beroende av fungerande lastbilstransporter. En lastbilsskatt skulle för dem innebära högre kostnader och en stor konkurrensnackdel jämfört med företag i storstäderna och i resten av . Nya lastbilskatter skulle därmed också riskera att många transportberoende företag skulle lämna landsbygden av kostnadsskäl. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att säkerställa konkurrenskraften för företag på landsbygden om regeringen inför en lastbilsskatt? Kommer svenska åkerier att kompenseras på något vis om ministern och regeringen inför en lastbilsskatt?
ip · H510401 · 2018-02-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:401 Arbetskraftsinvandring och kompetensförsörjning av (M) till Statsrådet (S) Statistik från visar att sju av tio företag i vill växa, men hindras på grund av kompetensbrist. Den bilden bekräftas av Arbetsförmedlingen, som pekat på en alltmer utbredd brist på kvalificerad arbetskraft. Enligt är det svenska företagsklimatet ett av världens bästa, men just när det gäller förmågan att attrahera och behålla talanger ligger sämre till. har många fall av så kallade kompetensutvisningar uppmärksammats. Arbetskraftsinvandrare utvisas för minsta avvikelse i fråga om alltifrån försörjningskrav till kollektivavtal. I andra fall har det rört entreprenörer som har valt att sänka sin lön tillfälligt för att få sina företag att klara sig. Läget har dock ändrats, dels genom två domar från Migrationsöverdomstolen och dels genom nya lagändringar som drivits fram av Alliansen i . Mot bakgrund av detta är det nu hög tid för ställa om till en politik som uttalat bejakar arbetskraftsinvandring i syfte att locka hit internationell högkvalificerad arbetskraft och expertis. Att endast bedriva en defensiv politik i syfte att stoppa utvisningar är inte tillräckligt. måste lyfta blicken och bedriva en framåtsyftande politik som tar frågan om arbetskraftsinvandring på största allvar. har bland annat föreslagit att ska införa talangvisum där högkvalificerad arbetskraft ges möjlighet till visering för att söka arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ, förutom de som regeringen redan har presenterat, ämnar statsrådet vidta för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning från andra länder och arbetskraftsinvandring till ?
ip · H510402 · 2018-02-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:402 Hästar och spiltor av (M) till Statsrådet (S) Ridsporten är den mest jämlika sporten i världen. Det är den enda olympiska gren där män och kvinnor tävlar mot varandra på lika villkor. Att lära sig rida på ridskola har varit starten för många tävlingsryttare. Den svenska ridskolan är unik genom sitt upplägg och sin verksamhet. Den är dels en utbildningsanläggning, dels en plats där barn, unga och vuxna samlas över köns- och generationsgränserna med ett gemensamt fokus – sin passion för hästar. Många anläggningar är öppna . Ridning är enligt största ungdomsidrott och den sjätte största sporten totalt, sett till antalet utövare. Det finns ungefär 900 ridklubbar, varav runt hälften driver ridskola. Ridning är friskvård, och många vuxna har börjat rida för att må bättre i kropp och själ liksom alla de tusentals personer med funktionsnedsättning som rider på ridskola. Ridskolehästar är noga utvalda för att passa in i verksamheten. De är ridskolornas viktigaste medarbetare och hanteras därför därefter. Många ridskolor lever emellertid under tuffa ekonomiska förhållanden, inte sällan med en ständig kamp för att få större ekonomiskt stöd från kommunerna och med nedslitna anläggningar som följd. Förslaget innebär att det införs ett krav på att ett djur får fixeras eller på annat liknande sätt få sin rörelsefrihet begränsad endast om det sker tillfälligt och om det är nödvändigt av veterinärmedicinska skäl, av djurskyddsskäl, med hänsyn till säkerheten för den som hanterar djuret eller av liknande berättigade skäl. Oron är därför stor i Ridskolesverige att förslaget att förbjuda spiltor ytterligare skulle innebära stor ekonomisk belastning när ridskolorna måste byggas om. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Om förslaget blir verklighet, avser statsrådet och regeringen att på något sätt kompensera ridskolor ekonomiskt för den här utökade kostnaden? Hur ser den sammanlagda ekonomiska kalkylen ut för kommuner, som i stor utsträckning äger anläggningarna, och avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta för kommunerna som får dras med stora utgiftstillägg om lagen träder i kraft?
ip · H510403 · 2018-02-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:403 Reglering av telefonförsäljning och undantaget för lotteriförsäljning av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har aviserat att man avser att lagstifta om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning. Konsumentminister har dock klargjort att lagstiftningen inte är generell, utan att det ska finnas ett undantag för spelmarknaden. Detta har regeringen landat i trots att lotteriförsäljning via telefon kännetecknas av de största problemen. Att regeringen gör ett undantag för lotteriförsäljning i den planerade lagstiftningen väcker flera frågor. De frågor som man i första hand ställer sig är hur regeringen motiverar ett undantag för just den här typen av verksamhet och vilket egenintresse det socialdemokratiska partiet finner i att skräddarsy en telefonförsäljningsreglering på det här sättet. Telefonförsäljningen av de lotter som fyller den socialdemokratiska partikassan träffas alltså inte av den föreslagna lagstiftningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet för förklaring till att det återfinns ett undantag för spelmarknaden i den föreslagna regleringen gällande skriftlighetskrav vid telefonförsäljning? Hur ser statsrådet på det faktum att detta område är undantaget i regleringen mot bakgrund av de diskussioner om specifik lotteriförsäljning som förevarit?
ip · H510404 · 2018-02-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:404 Vårdköerna av (M) till Socialminister (S) Svensk sjukvård håller hög kvalitet, men vårdköerna är bland de längsta i . har köerna fördubblats, detta trots den gynnsamma konjunkturen. Ansvaret faller ytterst på de socialdemokratiska landsting som saknar kontroll över ekonomi och effektivitet. Regeringen och socialminister har valt att låta människor stå i sjukvårdsköer genom att ta bort de reformer som ökade tillgången på vård. Sämst tillgänglighet till vård är det i landsting där Socialdemokraterna styr. I får endast av invånarna sin operation/åtgärd inom garantitiden . Det är sämst i hela landet. är troligen den politiker som genom sitt agerande förnekat flest människor vård i modern svensk historia. släpper också igenom Socialdemokraternas vanstyre av vården, till exempel stänger och i stället hålls det kurser i hur man föder barn i bilen. har de kortaste vårdköerna i . I av fallen kan läkarbesök i primärvård ges . Det är den högsta siffran bland landstingen i . Även när det handlar om att ge ett första besök i specialiserad vård placerar sig bäst. Man klarar detta i av fallen, att jämföra av fallen i övriga . Många ställer sig frågan varför framhärdar i försvaret av att människor ska stå i långa sjukvårdsköer. Utan tvekan finns det problem i vården runt om i hela landet, lika tydligt är det att problemen är som störst i de landsting där har som mest att säga till om. En saklig bedömning ger vid hand att ministerskap är krisartat. I stället för att ta tag i de problem har skapat och som finns i den svenska vården missbrukar regeringen utredningsinstrumentet för partipolitik genom att avdela statens utredningsresurser för att speciellt granska ett sjukhus i . Det är för var och en uppenbart att detta bara handlar om socialdemokratisk partitaktik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken av vårdkriserna i de socialdemokratiskt styrda landstingen anser ministern vara mest akut att lösa? När ämnar ministern tillsätta en kriskommission som ser över sjukvården i hela ?
ip · H510405 · 2018-02-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:405 Social sammansättning i skolklasser av (M) till Utbildningsminister (MP) Utbildningsminister fattade beslut om att skicka en lagrådsremiss till Lagrådet innehållande ett förslag om social sammansättning i skolor och skolklasser. Enligt förslaget ska huvudmännen för skolorna samt rektorer få i uppdrag att aktivt verka för en allsidig social sammansättning i skolan och i undervisningsgrupperna – från upp till gymnasieskolan. Av det som kommit fram finns det ingen definition av vad ”allsidig social sammansättning” innebär och hur den ska se ut. Eftersom det inte finns någon definition av hur den ska se ut och användas blir det naturligtvis svårt för både huvudmän och rektorer att veta vad de ska göra för att nå de mål som regeringen sätter upp. Tyvärr framstår införandet av uppdraget till huvudmän och rektorer som ytterligare en symbolhandling som regeringen genomför i stället för att fokusera på skolans kunskapsuppdrag. Skolan behöver inte fler otydliga uppdrag och mål; i stället behövs mer fokus på kunskapsuppdraget. Eftersom ”allsidig social sammansättning” inte definierats behöver detta klargöras. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att klargöra definitionen av ”allsidig social sammansättning” inom skolans verksamhetsområden?
· H51081 · 2018-02-01 12:38:10 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer var det varmare i än normalt. Isarna smälter mycket snabbare. Det är klart att vi måste ha en miljöpolitik där även flyget bär samhällsekonomiska kostnader. Det är inte konstigt. När det gäller preclearance och har jag konstaterat att det är en viktig fråga för regeringen. Vi kommer att fortsätta att jobba med den. Vi jobbar inte bara med preclearance, även om det är en väldigt viktig fråga i vår transatlantiska relation. Det handlar också om att utveckla möjlighet att växa med fler direktlinjer, inte bara till utan också till andra delar i världen. Jag kan också meddela kammaren att just nu växer snabbare än till exempel , som är en av våra konkurrentflygplatser i vår del av och . Vi har också tillsatt ett Arlandaråd där inte minst regionen, näringslivet och flera ministrar - inklusive jag själv - ingår. I diskuterar vi hur som nav för flygtrafik ska utvecklas för att klara framtidens utmaningar. Det är ett spännande arbete som pågår, där hela regeringen står bakom den flygstrategi som har presenterats. Det handlar om att göra ännu mer attraktivt som ett nav för flygtrafiken. Svenskt näringsliv, ekonomin och även miljön tjänar på att det blir fler direktförbindelser i stället för mellanlandningar. Jag ser fram emot att fortsätta att jobba för preclearance, att se till att förverkliga det framöver men också att se till att utveckla . Det är en stor och viktig flygplats för . Överläggningen var härmed avslutad.
· H510376 · 2018-03-06 14:38:45 — Jag skulle vilja se en lite mer ödmjuk inställning från ett statsråd och en regering som är de som bär ansvaret för den situation som råder just . Jag tycker alltid att jag har en ödmjuk inställning till de utmaningar vi ställs inför, men jag är lite mindre ödmjuk inför den demagogi och populism som hänger sig åt. Det var inte så länge sedan via sociala medier gjorde sig lustig över en trafiksituation i . Han sa ungefär: Jag noterar att det snöar lite grann i storstaden. Det är vi i lite mer vana vid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Man ska vara försiktig med den typen av uttalanden. Det var uppenbarligen så att även snö i skapade trafikbekymmer. Därför är det angeläget att vi inte har besparingar på det som är vinterväghållning, och det har vi inte - tvärtom. Man ska använda de resurser som finns till förfogande. Det får aldrig vara så att ett plötsligt snöoväder eller ökad snömängd någon vinter begränsar vinterväghållningen på grund av bristande resurser. Det har vi sagt. Det är tydligt att resurserna ska finnas där för att det ska vara bra standard på våra vägar. Man ska kunna komma fram. Det är också därför som denna regering går fram med ett förslag om vinterdäck för tunga fordon, som annars blockerar. Jag tänker inte minst på trakter och inte minst på det senaste stora trafikkaoset hemma hos mig i . Jag noterar att varken eller svarar på frågan om vinterdäck. Är ni beredda att stödja förslaget om att det ska vara vinterdäck på tunga fordon och på bussar, eller tycker ni fortfarande att man ska kunna köra med bristfälliga eller undermåliga däck på våra vägar? Jag tycker att det är allvarligt, eftersom det riskerar att skapa trafikkaos och stora problem på våra vägar. Sedan kommer det att vara en tuff avvägning, naturligtvis, med BK4 och förstärkningar av vägnätet, som så förtjänstfullt redovisade. Men det är naturligtvis viktigt att vi kan öppna för 74 tons lastbilar, inte minst för skogsnäringen. Det innebär att vi måste kunna ta ett ansvar för att stärka vägunderhållet. Det är inte förvånande, , att regeringen gör det. Efter att redovisade sin plan lade vi direkt i budgetpropositionen 300 miljoner extra. Det är så budgetarbete fungerar. Överläggningen var härmed avslutad.
· H510380 · 2018-03-06 13:01:03 — Jag saknar framför allt svar. Det är beklagligt om ni inte vill ha en sund amorteringskultur i , för det är något vi har kunnat enas kring tidigare. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510408 · 2018-03-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:408 Vägslitageavgift av (M) till Finansminister (S) presenterade och sin klimatfärdplan innehållandes 142 punkter, däribland en vägslitageskatt. Vägslitageskatten, eller kilometerskatten som den kommit att kallas i folkmun, är i praktiken en skatt på avstånd, något som den också fått skarp och rättmätig kritik för. Skatten begravdes då både finansministern och miljöministern ansåg att den geografiska differentieringen saknade tillfredsställande analys. Vid en första anblick kan en geografisk differentiering förefalla rimlig, men även en sådan skulle sannolikt drabba regioner som , där avstånden är större än i andra delar av landet, oproportionerligt mycket. Vice statsminister och var tydliga med att regeringen arbetar med ett omarbetat förslag för kilometerskatten, som kommer att presenteras . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att införa en vägslitageavgift?
ip · H510410 · 2018-03-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:410 Uranbrytning av (M) till Närings- och innovationsminister (S) geologiska undersökning (SGU), som kartlägger var potentialen finns för att utvinna innovationskritiska metaller, fick 2016 i uppdrag att analysera tillgången på dessa metaller i gruvavfall och berggrund. En delrapport lämnades över till närings- och innovationsminister . Dessutom satsar regeringen på att fördjupa kartläggningen av innovationskritiska metaller i Bergslagen. fick i uppdrag av regeringen och miljöminister att utreda ett förbud mot utvinning av uran. Förslaget innebär att uran tas bort som koncessionsmineral i minerallagen, vilket betyder att det blir omöjligt att söka tillstånd för utvinning av uran. Regeringen har meddelat att man avser att överlämna en proposition till . Tung kritik mot förslaget har framförts av flera remissinstanser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är en av dem som uttalat sig. De menar att nuvarande lagstiftning är tillräcklig och efterlyser en analys av vad ett förbud mot uranutvinning skulle få för konsekvenser för försörjningen av uran till svenska kärnkraftverk om import av uran skulle bli omöjlig. Uran är mycket vanligt förekommande tillsammans med sällsynta jordartsmetaller, sådana metaller som näringsministern vill att SGU ska ut och leta efter. som och näringsminister säger sig vilja stärka svensk gruvnäring och främja utvinningen av batterimetaller i vill och miljöminister begränsa möjligheterna till just detta genom att införa ett förbud mot uranbrytning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Varför får geologiska undersökning i uppdrag att leta efter innovationskritiska metaller som regeringen vill förbjuda utvinning av uran?
ip · H510416 · 2018-03-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:416 Bristen på tandläkare av (C) till Socialminister (S) Det råder brist på tandläkare i . Köerna är långa till tandläkarmottagningarna – oavsett om de är i offentlig eller i privat regi. Det är ett mycket stort problem, inte minst för den förebyggande tandvården. Vi är på väg att skjuta problemen . Bristen på tandläkare gör att den förbyggande tandvården, som medverkar till att tandhälsan i är betydligt bättre än i många andra länder, blir lidande. Det kan också leda till att tandläkarna inte kan leva upp till grunduppdraget eller att alltid ge en patientsäker vård. En åtgärd som kan råda bot på tandläkarbristen är självklart att fler är verksamma. Tandläkare med utländsk tandläkarexamen är en resurs som vi skulle kunna nyttja bättre i vårt land. Men för att det ska bli möjligt är det två huvudfrågor som måste lösas. Det ena är personer som gått den internationella tandläkarutbildningen i och inte gjort AT i . Den andra är personer som har tandläkarutbildning utanför EU-/EES-länder. De som gått utbildningen i kan få svensk behörighet om de gör AT-tjänst där eller i ett annat EU-land, men det är svårt att få en plats. I finns inte AT för tandläkare, varför det inte är möjligt att genomgå AT här. Det handlar om ett femtiotal personer som gick utbildningen i när de nya bestämmelserna infördes . För personer med tandläkarlegitimation från tandläkarutbildningar utanför EU- och EES- länder finns flera sätt att få svensk legitimation. Först och främst krävs kunskaper i svenska, därefter finns två ytterligare vägar. Ett är kunskapsprov, som genomgicks av 117 personer. Det teoretiska provet godkände 21 personer. Därefter följde det praktiska provet, där fem personer deltog och en person blev godkänd. Av 117 personer var det alltså endast en person som fick fortsätta till den praktiska tjänstgöringen på klinik, vilket kan leda till ansökan om svensk legitimation. Den andra vägen är en kompletterande utbildning . På tre orter i tar man emot ett femtontal personer som ska göra praktisk tjänstgöring för att sedan få ansöka om svensk legitimation. Det är flera hundra personer som söker till dessa 45 platser. Problemen med att validera utländsk examen och legitimation måste bli enklare och gå fortare. Självklart ska vi i , utan att göra avkall på kvalitet, finna vägar som gör det möjligt att ta till vara den kompetens som finns hos välutbildade personer och som behövs i det svenska samhället. Regeringen kan inte längre blunda för problemet utan bör skyndsamt ge i uppdrag att hitta en lösning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att omgående vidta för åtgärder för att komma till rätta med de problem som finns för att få fler tandläkare att kunna utöva sitt yrke i ?