ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510573 · 2018-06-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:573 Förbud mot heltäckande slöja av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) är det förbjudet att bära heltäckande muslimsk slöja, det vill säga burka och niqab, på offentlig plats i . Om man bryter mot förbudet och det inte ”tjänar ett särskilt syfte” riskerar man böter på motsvarande . Vid upprepade brott kan bötesbeloppet dock komma att höjas avsevärt. Förbudet, som även gäller andra ansiktstäckande plagg som exempelvis rånarluva, har debatterats i och röstades igenom av en stor majoritet i det danska . Liknande förbud finns redan i flera olika europeiska länder som , , och . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kan ministern tänka sig att införa ett liknande förbud här i ?
ip · H510581 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:581 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Inför valet lanserade regeringspartierna att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. När nu mandatperioden går mot sitt slut ter sig detta alltmer avlägset. ligger på plats 15 av 28 inom EU med en arbetslöshet på jämfört med ettan som har en arbetslöshet på . har högre ungdomsarbetslöshet än EU-snittet och en fortsatt stor klyfta mellan inrikes och utrikes födda på arbetsmarknaden. Därtill har regeringen gjort det dyrare att nyanställa genom höjda arbetsgivaravgifter för unga och äldre. Flera av regeringens reformer, som traineejobb och snabbspår, som sjösatts i syfte att nå målet har resulterat i långt färre jobb än utlovat. 2014 fick närings- och innovationsminister ett särskilt uppdrag att möjliggöra 30 000 nya enkla arbetstillfällen. är resultatet skralt. tillkom enbart 5 000 nya arbetstillfällen inom industrin och därtill är andelen enkla arbeten i anmärkningsvärt låg jämfört med övriga EU. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att når sitt mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020?
ip · H510583 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:583 Regeringens flygskatt av (M) till Finansminister (S) Svenskt Näringslivs nya rapport bokslut – En inventering av regeringens initiativ 2014–2018 pekar på att av de 92 reformer kring företagande som den rödgröna regeringen har genomfört har 53 varit skadliga för näringslivet i . Exempelvis har regeringen infört en flygskatt som innebär att resor inom och EU blir dyrare, resor utanför EU blir dyrare och längre resor blir dyrare. , ett avlångt land uppe i norra , är beroende av flyg för vår konkurrenskraft och handel och för att människor ska kunna ta sig till länder snabbt och enkelt och därtill inte bara begränsa sig till att besöka länder dit det är enkelt att ta sig med tåg. Vi vinner ingenting på att isolera oss. har i en beräkning visat att den nya flygskatten riskerar att leda till en minskning av inrikes resenärer med upp till 1,2 miljoner människor. Varianter på flygskatt har införts i , och , men samtliga dessa länder har sedan avskaffat den på grund av dess ytterst negativa konsekvenser på ekonomin. Miljöeffekterna var också ytterst begränsade. SAS har redan aviserat att man kan tänka sig att flytta längre flygningar till , medan Norwegian har ställt in sin planerade rutt mellan och . Det är inte bara resenärerna som drabbas vid en flygskatt, utan den riskerar också att leda till färre arbetstillfällen. , , har beräknat att införandet av flygskatten i hotar minst 10 000 arbetstillfällen inom flygindustrin, på flygplatser samt inom hotell- och restaurangbranschen. behöver ett modernt flyg framåt, och det ska fortsätta att utvecklas, inte avvecklas. En flygskatt i flyttar bara problemen – den löser dem knappast. Jag vill fråga finansminister : Givet ovanstående, vilka vinster ser ministern med att göra det dyrare för svenskar att flyga?
ip · H510584 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:584 Höjda skatter av (M) till Finansminister (S) Antalet människor med vanliga inkomster som betalar statlig inkomstskatt har under nuvarande mandatperiod ökat. Över 1,3 miljoner personer betalar numera minst hälften av en inkomstökning i skatt. Det är närmare 300 000 fler personer än 2014. För att ska vara ett attraktivt land att utbilda sig och arbeta i behöver vi får ett skattesystem som förbättrar vår konkurrenskraft. är det land i världen som har högst marginalskatt. Trots att den var högst i världen redan förra mandatperioden har regeringen fortsatt att höja skatten. Jobbskatteavdraget har försämrats, och brytpunkten har inte höjts så som den brukar. Inte minst i verksamheter som är kunskapsintensiva innebär de höga marginalskatterna en betydande barriär när spetskompetens ska rekryteras, inte minst från andra länder. När det lönar sig mindre att utbilda sig och anstränga sig minskar incitamenten till utbildning och ansträngning. Det hotar svensk konkurrenskraft och på lång sikt även ekonomi. behövs stärkta drivkrafter för arbete, i stället för höjda bidrag och höjda skatter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att ansträngning och utbildning ska löna sig mer i ?
ip · H510585 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:585 Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Svenskt Näringslivs nya rapport bokslut – En inventering av regeringens initiativ 2014–2018 pekar på att av de 92 reformer kring företagande som den rödgröna regeringen har genomfört har 53 varit skadliga för näringslivet i . Exempelvis kramar regeringen fortsatt Arbetsförmedlingen trots att det är uppenbart att myndigheten inte fungerar. För att undvika att direkt behöva hantera frågan valde regeringen och arbetsmarknads- och etableringsminister i stället att tillsätta en utredning som ska vara klar . Det ska sägas att det är svårt att vara arbetsförmedlare. Jobbet är slitigt, stressigt och med press ifrån många olika håll på att leverera. Men är en förlegad och daterad organisation som inte levererar. Och det har den inte gjort . är det färre än av alla nya jobb som förmedlas via Arbetsförmedlingen, antingen via Platsbanken eller en arbetsförmedlare. Det är en förmedling som inte klarar av sitt grundläggande uppdrag: att förmedla jobb. spenderas på Arbetsförmedlingen, och myndigheten har lägst förtroende bland svenska folket av samtliga myndigheter i vårt land. Det är därför rimligt att Arbetsförmedlingen avskaffas i sin nuvarande form och att myndighetens resurser utnyttjas på ett bättre vis för att hjälpa människor att komma i arbete, inte minst de individer som står längst ifrån arbetsmarknaden. Jag vill fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka arbetsmarknads- och samhällsekonomiska vinster ser ministern med att behålla Arbetsförmedlingen när det är en myndighet som inte klarar av sitt uppdrag?
ip · H510587 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:587 RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) Möjligheten att få en skattereduktion för köp av hushållsnära tjänster infördes av Alliansen 2007. Tusentals nya arbetstillfällen skapades, och många som arbetat svart började betala skatt. Livspusslet blev lättare att lägga för familjer där båda arbetar, och människor som tidigare stod utanför arbetsmarknaden kunde ta klivet in. borde det ha tagits initiativ till en översyn av systemen för att göra dem bättre och skapa fler möjligheter för jobb att växa fram. I stället har regeringen försämrat både skattereduktionens storlek och beloppsgränserna. Detta har gjort att komplexiteten och den administrativa bördan ökat ytterligare för både företagen och myndigheterna. står inför stora integrationsutmaningar. I tider som dessa är det av stor vikt att politiken fokuserar på att förenkla för företag att anställa och skapa fler jobb för människor med låg eller ingen utbildning. RUT-avdraget är ett lyckat exempel på att det finns en efterfrågan på hushållsnära tjänster om förutsättningarna är de rätta. I stället väljer regeringen att göra precis tvärtom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför försämrar ministern en av de reformer som bevisligen varit mest lyckade för jobbskapande och integration?
ip · H510588 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:588 Digitaliseringen hos av (M) till Finansminister (S) Det finns en rad hinder av praktisk natur för att ska kunna genomföra målsättningen om en digitalisering av samhället. Inom förvaltningen finns ett antal indikationer på att processen för att undanröja hinder går för långsamt för att nå uppsatta mål. Ett par sådana exempel är den långsamma anslutningen till landsnod för utländska e-legitimationer samt vägran att handlägga elektroniska löpande skuldebrev, trots att HD uttryckligen uttalat att lagrummet är teknikneutralt. Regeringens prioriteringar när det gäller digitaliseringen är tydliga. Till detta kommer att Eidas-förordningen gäller som svensk lag. De rättsliga komplikationer som kan uppstå och frågan om hur man ska tolka gällande rätt inom detta område har prövats av (dom Ö 5072-16). Där yttrade HD följande ståndpunkt: ”Ett elektroniskt skuldebrev ställt till viss man eller order kan anses vara ett löpande skuldebrev endast under förutsättning att en gäldenär som erlägger betalning kan på informationsteknisk väg ställas i samma säkra position som när anteckning sker på en skuldebrevshandling eller när han återfår handlingen.” Trots detta anger så sent som på sin hemsida följande: ”Löpande skuldebrev som upprättats i elektronisk form kan inte läggas till grund för verkställighet. Ansökan om verkställighet som grundas på ett sådant skuldebrev kommer att avslås. Du kan läsa beslutet i sin helhet via länken.” Även om en övergång till en elektronisk hantering inte skulle effektivisera verksamhet skulle det skapa betydande vinster för samhället och effektivisera kreditväsendet. Digitala rutiner innebär att myndigheternas handläggning kan effektiviseras på ett sätt som leder till betydande kostnadsbesparingar och inte minst en bättre rättssäkerhet. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : Vad gör ministern och regeringen för att tillse att regeringens och vilja i förhållande till implementeringen av digitaliseringsstrategin i praktiken genomförs av , så att följer Eidas-förordningen?
ip · H510590 · 2018-06-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:590 Den nya lagen om personalliggare av (M) till Finansminister (S) träder regeringens nya lagstiftning om personalliggare i kraft, vilket bland annat innebär att mindre företag kommer att vara tvungna att inte bara teckna ned uppgifter om sig själv som företagare utan också om sin make/maka och barn när dessa hjälper till i verksamheten. Detta gäller även om de inte uppbär någon lön, vilket riskerar att ställa till bekymmer för enskilda företagare och öka regelkrånglet. Personalliggaren ska motverka svartarbete och är en löpande dokumentation över vem och när individer är verksamma i företaget. Men tar exempelvis många mindre familjeföretagare hjälp av sin familj för att verksamheten ska gå ihop, vilket kan innebära ad hoc-uppgifter som att i en kafémiljö fylla på kaffe eller hjälpa till i serveringen. Då blir det opraktiskt om man ständigt tvingas springa fram och tillbaka för att skriva ned anteckningar i en personalliggare. Det nya regelverket för personalliggare är därmed uppenbarligen inte anpassat till enskilda företagares vardag. Kontrollavgiften som det nya regelverket innebär är också orimligt hög på samt ytterligare per person som inte är nedtecknad i personalliggaren. En företagare som upprepade gånger tagit kontakt med för att få klarhet i det nya regelverket vittnar också om otydliga, svävande och motstridiga svar. Om inte ens kan tolka regeringens nya lagstiftning torde det vara än svårare för enskilda företagare att göra det. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Anser ministern att förberedelsearbetet kring den nya lagstiftningen om personalliggare varit tillräckligt genomarbetat när inte kan ge tydliga besked kring vad som gäller? Hur stämmer denna hantering överens med ambitionerna att regelförenkla för företagare?
ip · H510593 · 2018-06-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:593 önskemål om en ny inriktning på narkotikapolitiken av (L) till Socialminister (S) Det tunga missbruket är lika utbrett i som i övriga , och bland ungdomar ligger vi ungefär i mitten. Narkotikadödligheten i är näst högst i hela EU och har mer än fördubblats . Enligt EMCCDA – EU:s inrättning för narkotikaforskning och narkotikakunskap – har narkotikarelaterade dödlighet gått upp från 73 per miljon invånare till 93 per miljon invånare. Snittet i EU är 17 dödsfall, vilket gör att ligger mer än fem gånger högre. Man kan, och ska, absolut kritisera och diskutera vilket underlag som ligger till grund för statistiken. I finns bland annat oavsiktlig förgiftning och suicidförgiftning med i statistiken. går det inte att blunda för vare sig den stora skillnaden mellan och övriga länder eller den stora ökningen i . beslutades det i FN att medlemsländerna behöver ha en mer human syn på missbruk och fokusera mer på skademinimering, behandling och vård i stället för nolltolerans och skuldbeläggning i form av straff. Det finns åtskilliga rapporter som visar på att när vändpunkten väl kommer för en människa med ett missbruk är det livsviktigt att samhället lyssnar, stöttar och hjälper på en gång. För många personer med missbruk är stödjande insatser som sprututbyte, tak över huvudet, mat i magen och rena kläder det första steget mot ett liv utan missbruk. Genom ökat stöd för att åtgärda den bakomliggande orsaken till missbruket kan man hjälpa människor på ett bättre sätt än att först ställa orimliga krav på drogfrihet från dag ett för att ens få tillgång till hjälp. Det övergripande målet för Liberalernas narkotikapolitik är en nollvision för drogrelaterade dödsfall och drogrelaterat lidande. gick ut och framhöll behovet av en ny narkotikapolitik. En som är inriktad på mer vård, inte straff. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder och/eller initiativ är ministern beredd att ta mot bakgrund av önskemål om en ny inriktning på narkotikapolitiken?
ip · H510594 · 2018-07-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:594 En utvidgad solidaritetsförklaring av (L) till Utrikesminister (S) Av allt att döma är nu på väg att lämna den europeiska unionen. nuvarande solidaritetsförklaring omfattar endast medlemmar av unionen och de nordiska länderna. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kammare kan ta ett beslut om ett tillägg av Förenade och till vår solidaritetsförklaring?
ip · H510595 · 2018-07-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:595 Flygvapnets beväpning av (L) till Försvarsminister (S) beslutade att Försvarsmakten skulle hållas skadelös avseende de flygburna vapen som tillställdes som solidaritetshandling efter attentaten i . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återställa svenska krigsförbands operativa förmåga till flygbekämpning med identiskt likadana vapen som de som tillställdes ?
ip · H510596 · 2018-07-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:596 Hushållens försörjningsberedskap av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) I Försvarsberedningens rapport föreslogs i politisk enighet att de svenska hushållen borde planera för att klara sin försörjning utan stöd från samhället. När MSB skickade broschyren Om krisen eller kriget kommer till samtliga svenska hushåll preciserades ingen tid för en sådan beredskap. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att MSB kommunicerar den försörjningsberedskap som Försvarsberedningen föreslagit?
ip · H510597 · 2018-07-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:597 Beredskapslagring av livsmedel till Försvarsmakten och totalförsvaret i övrigt av (L) till Försvarsminister (S) Svenska hushåll förväntas hålla sig med ett förråd av livsmedel för sin egen konsumtion. Detta eftersom mer än hälften av all mat vi konsumerar importeras och att ett avbrott därav inte kan uteslutas. Därtill är distributionen av livsmedel inom sårbar för störningar av elförsörjningen, den elektroniska betalningsförmedlingen och järnvägs- och vägtransporter. Det är inte ändamålsenligt att Försvarsmaktens soldater och sjömän själva ska hålla sig med livsmedel för sin konsumtion under tjänstgöring i kris, beredskap och krig. Myndigheten måste spritt över landet hålla förråd för detta. I händelse av allvarliga störningar som medför begränsningar av livsmedelsförsörjningen måste statsmakten kunna ransonera livsmedel. Det är därför av utomordentlig betydelse att de legala medlen för detta är tillämpliga. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att livsmedel beredskapslagras för svenska soldaters och sjömäns konsumtion under kris, beredskap och krig?
ip · H510598 · 2018-07-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:598 En utredning av ledningsstrukturen inom det civila försvaret av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Det har gått mer än en i princip enig försvarsberedning föreslog en utredning för att ge förslag på hur ledningsstrukturen ska se ut i det civila försvaret och därmed i det samlade totalförsvaret. har någon sådan utredning inte tillsatts av regeringen. Utan en struktur för återuppbyggnaden blir det omöjligt att ”säkra den samlade förmågan i totalförsvaret”, vilket var det enskilt viktigaste i inriktningsbeslutet . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att en utredning av ledningsstrukturen inom det civila försvaret kommer till stånd?