ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H510166 · 2018-01-19 10:05:36 — En av effekterna av den gränskontroll vi nu har i är enligt min uppfattning att det nu sker en minskning av antalet inbrott i den delen av landet. Det beror på att man drar sig för att åka in och ut ur landet då man tror att det finns en ökad risk för att man upptäcks, och den tron är befogad. Ska vi komma till rätta med detta behöver vi vidta åtgärder på flera områden. Jag har pratat om bättre polissamarbete. Vi har tagit sådana initiativ i förhållande till andra länder. Min ingång är att man ska avtjäna sina straff hemma, i det land man kommer från, och att man så fort som möjligt ska skickas hem efter det att man har blivit dömd i . Vi är på väg fram i sådana diskussioner med de länder vi talar om, och de samtalen är väldigt konstruktiva. Vad gäller att hindra utförsel av stöldgods hänvisar jag till uppdraget till tullen, och polisen. Vill ni sedan återkomma när det gäller tullens befogenheter och den lagstiftning som ligger på bord får ni ställa en interpellation till finansministern. Överläggningen var härmed avslutad.
· H510293 · 2018-01-23 14:44:09 — Jag ser fram emot att den ytterligare satsningen på 1,6 miljarder, som regeringen gör under detta år, ska föra med sig att den kartläggning som SKL nu har gjort av våra satsningar ska visa oss ännu tydligare hur man kan allokera de resurser som regeringen avsätter under detta år och , så att det landar rätt baserat på den kartläggningen. Vi har suttit tillsammans med Kommuner och Landsting och diskuterat och vänt och vridit på vilka delar som ska finnas med i överenskommelsen när det gäller regeringens satsning på förlossningsvården. Vilka delar känner vi att vi har gjort satsningar på? Vilka delar är det som återstår? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som jag ser det och som så riktigt påpekar behövs det ytterligare arbete för att stärka vårdkedjan för att öka tryggheten bland föräldrar men också för att till exempel stärka neonatalvården. Det är något som inte har funnits med tidigare som en möjlighet men som finns med och där vi också ser att det finns brister. Jag tror att det kommer att handla om att utveckla arbetet. Återigen vill jag tacka för en angelägen och bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510310 · 2018-01-10 00:00:00 — Interpellation 2017/18:310 Brister i vinterväghållningen av (M) till Statsrådet (S) Det är många i vårt land som har reagerat på den bristfälliga vinterväghållningen . Inte minst , vars medlemsföretag använder vägarna i stor omfattning, har slagit larm om de stora bristerna. I och har organisationen beställt en rapport från konsultföretaget , som har granskat viktiga vägar i och . Undersökningen visar att det finns stora brister i utförandet av vinterväghållningen och att krav i upphandlingarna inte har följts. Det är anmärkningsvärt att brister i ansvaret att säkerställa att det finns en fullgod vinterväghållning. Det måste vara beställarens ansvar att via egna vägmästare granska att man får den leverans som man har beställt. Samma rapport lyfter fram skillnaden i tolkningen av startkriteriet för snöröjning i olika delar av landet. I råder tolkningen att startkriteriet kopplas till en väderhändelse. Efter avslutad väderhändelse i ska vägen vara renplogad. Från och norrut gäller tolkningen att startkriteriet gäller per plogning/strörunda. Det här äventyrar trafiksäkerheten eftersom det kan leda till väsentligt sämre vinterväghållning i de norra delarna av . Den nordliga tolkningen av det nationella kravet innebär att det på osaltade vägar tillåts bildas en decimetertjock isskorpa. Isskorpan bidrar ofta till att trafikfarliga hjulspår bildas, vilket leder till direkt trafikfarliga vägar. Kombinationen med kampanjer mot trafiksäkra dubbdäck och en bristfällig vinterväghållning har lett till många allvarliga trafikstörningar i och i andra delar av . Även NTF har larmat i debattartiklar och på redaktionell plats om den bristfälliga vinterväghållningen i . Under frågestund hävdade infrastrukturministern att man avser att gå fram med krav på vinterdäck på alla axlar för tunga fordon: ”När det gäller vinterväglaget ska vi komma ihåg att för att vi ska kunna köra tryggt på våra vägar, och för att paketen ska komma fram, måste fordonen ha en sådan utrustning som gör att de kommer fram.” Det eventuella kravet kommer att vara verkningslöst om man inte säkerställer att vinterväghållningen i innebär att landet har farbara vägar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsråd att det finns brister i vinterväghållningen i ? Vilken uppföljning av uppdrag att tillgodose god vinterväghållning sker från regeringen? Är det acceptabelt med olika tolkningar av startkriteriet för vinterväghållning i södra jämfört med norra ? Står statsrådet bakom nollvision om antalet döda i trafiken i , och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att nå mål? Vilken dialog sker med NTF, , , trafikpolisen och för att säkerställa farbara vägar i ? Anser statsrådet att man ska kunna transportera gods även vid vinterväglag i ? Vilka övriga åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra vinterväghållningen i ?
ip · H510311 · 2018-01-10 00:00:00 — Interpellation 2017/18:311 Förändringar på av (M) till Statsrådet (S) kommer att genomföra stora förändringar på mellan och Glössbo. Förändringarna görs främst i syfte att höja säkerheten på vägsträckan. Regionens lantbrukare, likt de allra flesta, välkomnar att säkerheten på mellan och Glössbo höjs. Vad som dock är oroväckande är de konsekvenser som den planerade avsmalningen av medför, liksom en sänkning av hastigheten på den aktuella vägen. plan innehåller en förändring av bredden på – en avsmalning . Vägsträckan mellan och trafikeras intensivt av transporter från omnejdens bönder. Dessa transporter är ofta breda och tunga och kör ytterst försiktigt och långsamt. För bönderna, som fortsättningsvis kommer att trafikera vägen, innebär förändringarna av vägbredden inte nödvändigtvis några större problem. Regionens bönder är dock medvetna om vilka problem vägförändringen kommer att innebära för övriga trafikanter. Trafikstockningar kommer att bli allt vanligare och orsaka stora problem för pendlare, bussar och utryckningsfordon när möjligheten till omkörning försämras betydligt. Säkerheten på våra vägar är av hög prioritet, men den här typen av förändringar av våra vägnät innebär enbart en försämring av framkomligheten på våra vägar. Farhågorna hos bönderna som trafikerar sträckan mellan och är att de kommer att pekas ut som en belastning av övriga bilister som nyttjar vägen eftersom de inser att deras transporter kommer att orsaka trafikproblem. Det här är även något som har fått fler lantbrukare i landet att bli oroliga för vilka vägförändringar som väntar dem om det här blir en allt vanligare förändring av vägnät. I nationella plan pekar myndigheten på att det kommer att både vägunderhåll och vägar kommer att bli sämre om inte regeringen skjuter till resurser eller gör omprioriteringar mellan de olika trafikslagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att den här typen av förändringar av vägnät är önskvärd? Vad har statsrådet för besked till alla de lantbrukare och övriga trafikanter som känner oro inför försämrad framkomlighet på våra vägar på grund av smalare vägar? Alla de som pendlar mellan och riskerar såväl sämre trafiksäkerhet som längre pendlingstid med en smalare väg. Vad anser statsrådet om att pendlingstiderna blir längre inom viktiga arbetsmarknadsregioner? Anser statsrådet att det är rimligt att i många avseenden har fått väsentligt sämre vägar?
ip · H510316 · 2018-01-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:316 och företagsklimatet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har lanserat ett mobilspel som kallas The Boss i syfte att informera företag inom restaurangnäringen och byggbranschen om de lagar som reglerar arbetsmiljön. gör reklam för sin app genom en film som sprids på nätet. Filmen provocerar mig och många företagare, då den ger en negativ bild av företagare. behöver fler personer som startar företag, och de måste känna samhällets stöd – inte dess förakt. Man kan se filmen på . är det naturligtvis viktigt att vi har en sund konkurrens med företag som håller sig till de lagar och regler som finns. Jag vänder mig alltså inte emot att myndigheten informerar om de krav som ställs på företagare för att skapa en god arbetsmiljö. Tyvärr bidrar till en sämre attityd till företagande och företagare genom sin film. Jag anser att bör dra tillbaka filmen för att inte ytterligare försämra attityden till företagande. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Anser ministern att myndighetens reklamfilm är ett bra exempel på en informationskampanj? Finns det anledning att ge i uppdrag att även jobba med att förbättra företagsklimatet i syfte att undvika liknande kampanjer ? Kommer ministern att agera på något annat sätt med anledning av app och/eller reklamfilm?
ip · H510318 · 2018-01-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:318 Situationen på arbetsmarknaden för funktionsnedsatta av (M) till Statsrådet (S) En funktionsnedsättning ska inte begränsa möjligheterna för den som kan och vill jobba att bidra utifrån sin förmåga. I ska alla ha möjlighet att delta i samhället utifrån sina förutsättningar. Många människor med funktionsnedsättning saknar dock arbete trots att de både vill och kan arbeta. Allas arbetsförmåga måste tas tillvara för att ge fler människor med funktionsnedsättningar fler och snabbare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Insatserna måste stärkas. Enligt undersökning Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016 uppger av befolkningen i åldern 16–, vilket motsvarar omkring 900 000 personer, att de har någon funktionsnedsättning. Bland personer med funktionsnedsättning bedömer att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Det innebär att av befolkningen i åldern 16–har nedsatt arbetsförmåga, vilket motsvarar drygt 600 000 personer. Bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga som inte är sysselsatta uppger att de skulle kunna utföra ett arbete om de fick en eller flera typer av stöd eller anpassning. Det finns en risk att individer fastnar i sjukförsäkringssystemet. Redan efter tre månaders sjukskrivning minskar exempelvis möjligheten att snabbt komma åter i arbete markant. Det är mycket viktigt att alla möjligheter till sysselsättning och egen försörjning är uttömda inför en prövning av aktivitetsersättning. Arbetsförmedlingen har ett särskilt uppdrag att hjälpa fler arbetslösa med funktionsnedsättning till jobb eller studier. använder myndigheten inte alla medel den har till sitt förfogande. räknar den med att spara 1,2 miljarder avsedda för bland annat lönebidrag för arbetslösa med funktionsnedsättning – pengar som alltså inte kommer att utnyttjas. Man bör undersöka möjligheten till ökad samordning mellan Arbetsförmedlingen, och för att alla ska arbeta mot samma mål för de enskilda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta insatser avser statsrådet och regeringen att genomföra för att fler personer med funktionsnedsättning ska kunna komma i arbete? Vad är enligt statsrådets uppfattning orsaken till att Arbetsförmedlingen inte fullt ut använder de pengar som är avsedda att hjälpa fler arbetslösa med funktionsnedsättning till jobb eller studier? Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att öka samordningen mellan Arbetsförmedlingen, och för att alla ska arbeta mot samma mål för de enskilda?
ip · H510321 · 2018-01-15 00:00:00 — Problemet med dessa så kallade listor, alltså med sammanställningar, är att när man tar in tjänstebilarna höjer man prisnivån till en premiumnivå av bilstandard i stället för att ha en standardnivå. Då petar man också bort en lång rad - jag struntar fullständigt i bilmärken och försäljare - möjligheter för enskilda och familjer att faktiskt köpa bilarna. Det är det som är grundtesen i problematiken. Det är därför som jag ber ministern att hålla ett särskilt öga på just detta. Jag säger detta för att förtydliga för dem som lyssnar. Sedan finns det också några övriga stödsystem som vi inte har diskuterat och som egentligen inte rör interpellationen men som är viktiga att nämna, eftersom de är kommunicerande kärl till bilstödet. Det gäller det nu nästan obefintliga mobilitetsstödet, som verkligen behöver ses som en möjlighet för ett fritt och rörligt liv för många människor. Det gäller parkeringstillståndens utformning och tilldelning, som hänger ihop med hur man som funktionsnedsatt kan använda sin bil på olika sätt. Det gäller naturligtvis även färdtjänsten. Alla dessa tre har dessutom bäring på personer , där gränsen för bilstödet går, och blir därför viktiga för dessa personer. Bilstödet räddar möjligheterna till ett fungerande liv, precis som ministern har varit inne på. Det räddar också familjer och karriärer. Låt oss nu gemensamt, statsrådet, se till att det fortsätter att göra det. Konsekvenserna av att fortsätta på den inslagna vägen tror jag är mycket allvarliga. Vi behöver snabbt räta upp detta till den intention som vi är helt överens om, inte minst för samhällsekonomin. Jag tackar statsrådet för en givande debatt och önskar både kansliet och statsrådet en god natt. Jag önskar interpellanten god kväll och tackar för engagemanget. Jag tackar även för hans inlägg. Jag vill påminna om att det system som lämnades verkligen inte heller var perfekt. Det var stora problem med det också, bland annat att bilarna behövde oerhört omfattande upprustningar. Det var inte heller ett rimligt system, och pengarna tog slut och så vidare. Om man genomför en sådan här reform, som är viktig för människors liv, får man dock även följa upp den och se till att den funkar. Jag tar med mig det och tackar för detta engagemang . Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510325 · 2018-01-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:325 Kvarkenfärjan av (M) till Statsrådet (S) När regeringen lämnade besked i frågan om finansieringen av den nya Kvarkenfärjan kom det som ett i ledet av negativa besked för . Ansökan avslås, trots att färjelinjen är nödvändig för näringslivet i . Färjetrafiken över Kvarken mellan och sparar såväl restid som utsläpp. I stället för att åka runt hela för att ta sig till kan invånarna i ta färjan över Kvarken. Färjetrafiken skapar en naturlig kontakt mellan och , vilket möjliggör ekonomisk och kulturell integration mellan våra länder. Den gamla färjan närmar sig 40-årsstrecket, och allteftersom färjan blir äldre blir underhållskostnaderna dyrare. Den nuvarande färjan togs i trafik och har trafikerat Kvarken . En ny färja skulle motverka de extra kostnader som den gamla färjan medför. Det är helt enkelt dags att en ny färja börjar trafikera linjen. Även hamnarna behöver rustas upp för att linjen ska nå upp till sin fulla potential. I har staten garanterat en medfinansiering på 250 miljoner, med förbehållet att svenska staten gör motsvarande investering. Den ser möjligheten, men också behovet, av en välfungerande färjeförbindelse. Denna inställning borde även delas av den svenska staten. Tyvärr har ersättandet av den gamla färjan och de nödvändiga upprustningarna av hamnarna stött på stort motstånd från den , och finansieringsansökan har avslagits. Återigen väljer den rödgröna regeringen att bortse från behoven i . Avslaget kommer som ett steg i ledet av en Norrlandsfientligt driven politik, där skatter på drivmedel och avstånd slår hårt mot en region med just stora avstånd. Att följa upp denna politik med uteblivna satsningar som är nödvändiga för näringslivet i är oacceptabelt. Det är dags att regeringen och statsrådet börjar ta de norrländska behoven på allvar och börjar bedriva en politik som inte bortser från största region. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför vill inte regeringen stödja en för näringslivet i central förbindelse som skapar en naturlig kontakt mellan och ?
ip · H510326 · 2018-01-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:326 Försvarsberedningen och säkerhetspolitiken av (C) till Utrikesminister (S) Under i uttryckte utrikesministern att försvarsberedningen, eller ”den där gruppen” i rapporten om totalförsvarets utveckling, som presenterades , inte gjort någon ny säkerhetspolitisk analys och att regeringen därför står fast vid den säkerhetspolitiska bedömning som låg till grund för försvarsbeslutet . I stället för att som Försvarsberedningen formulera sig ”Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas”, så vidhåller regeringen alltså den vagare formuleringen ”Ett enskilt militärt angrepp direkt mot är osannolikt.” Utrikesministerns uttalande väcker frågor kring regeringens syn på Försvarsberedningens leveranser, arbete och status. Det är riktigt att en större säkerhetspolitisk delrapport förväntas om , men Försvarsberedningen har redan nu väldigt nogsamt bedömt och tagit ny ställning till den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde, utifrån förra rapportens analys och tillkommande händelser. Inte minst ökade närvaro och vilja att använda militärt våld i har varit ett nytt ingångsvärde i Försvarsberedningens nya säkerhetspolitiska bedömning. En bedömning som Försvarsberedningen också mycket nogsamt förhandlat fram och där sju partier är överens, inklusive både socialdemokratiska och miljöpartistiska riksdagsledamöter. Att och för den delen utrikesministern inte delar Försvarsberedningens bedömning är en annan sak än att bedömningen och ställningstagandet inte gjorts. Regeringens ställningstagande att vidhålla den äldre formuleringen är olycklig eftersom det inte bara underminerar Försvarsberedningens arbete utan också skapar en otydlig svensk säkerhetspolitisk linje utåt. Försvarsberedningen finns bland annat för att skapa stabilitet och långsiktighet i försvars- och säkerhetspolitiken. Regeringens otydlighet accentueras dessutom av att försvarsministern i sina uttalanden under konferensen ger uttryck för att han står bakom Försvarsberedningens bedömning. Frågan är vad regeringen som helhet anser. Mina frågor till utrikesminister blir därför: Vilken betydelse har Försvarsberedningens arbete och roll för utrikes- och säkerhetspolitik? Delar utrikesministern säkerhetspolitiska bedömning att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas?
ip · H510327 · 2018-01-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:327 En utvidgning av RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) Sänkt skatt innebär fördelar för både arbetstagarna, arbetsgivarna och staten. När fler startar företag, anställer och jobbar så innebär det ökade skatteintäkter för staten. Finansministern är ju numera vida känd för sitt uttalande om Lafferkurvan, men faktum är ju att den pekar på det uppenbara, nämligen att för hög skatt påverkar folk att jobba mindre än om skatten vore lägre. omsatte RUT-avdraget hela , och totalt har 30 000 nya arbetstillfällen skapats. Det är således tydligt att RUT-avdraget är en mycket lyckad jobbreform. Att satsa på en utvidgning av RUT-avdraget är därför lika med att satsa på att fler ska få in en fot på arbetsmarknaden. Detta är extra viktigt nu när står inför stora utmaningar att klara integrationen av nyanlända med varierande grad av utbildningsnivå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att med anledning av det positiva resultatet utvidga RUT-avdraget och höja dess tak?
ip · H510328 · 2018-01-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:328 av (KD) till Försvarsminister (S) klarar inte av sin uppgift avseende den flygburna sjö- och flygräddningen. En av de fem helikopterbaserna, , är tagen ur drift på grund av personalbrist. Det innebär en avsevärd ökad risk vid olyckor till sjöss när räddningsinsatser i området runt kommer att dröja. Från fram till eftermiddagen dagen efter var helt utan svensk räddningshelikopter. Förutom den redan stängda helikopterbasen i var också baserna i , och stängda. Enbart helikopterbasen i var bemannad. Orsaken kan i huvudsak härledas till den pågående avtalskonflikten mellan och helikopterbesättningarna. Helikopterbesättningarna har inte längre förtroende för sin arbetsgivare. Prislappen för den flygburna har dessutom ökat som tillgängligheten har blivit sämre. Kostnader för övertid har rusat i höjden och nådde 55 miljoner. Om inte nytt avtal sluts före kommer dessutom den flygburna att försämras ytterligare då insatstiden kommer att öka under nattetid. Som en konsekvens av konflikten inom har man även höjt väderminima, dvs. man kräver bättre väder än tidigare för att överhuvudtaget starta med en räddningshelikopter. Ovanstående innebär inte bara betydligt sämre möjligheter för sjöfarten att få hjälp vid olyckor till sjöss, det medför även omfattande konsekvenser för Försvarsmaktens övningsverksamhet och incidentberedskap då begränsar Flygvapnet att genomföra sin flygverksamhet. Detta är helt oacceptabelt. Den lösning vi har fungerar inte vid en krissituation eller i värsta fall krig, eftersom besättningarna vid inte är krigsplacerade har en särlösning när det gäller driften av räddningshelikoptrar. bör organisera räddningshelikoptrarna likt våra grannländer. I och ansvarar Försvarsmakten driften av sjöräddningshelikoptrarna, och i ansvarar det militärt organiserade gränsbevakningsväsendet för driften. Försvarsmakten har avsevärt bättre förutsättningar för att skapa säkerhet och flexibilitet i verksamheten. Dessutom kan flera synergieffekter uppnås då samma helikoptrar skulle kunna nyttjas för stöd till samhället, exempelvis för brandbekämpning, vilket inte är förenligt med nuvarande situation då sjöfarten genom farledsavgifter till stor del finansierar helikopterverksamhet. Naturligtvis finns det utmaningar att lösa när man återför driften av till försvarsmakten. Jag uppmanar regeringen därför att snabbutreda formerna för att återföra det operativa ansvaret för räddningshelikoptrarna till Försvarsmakten. Jag vill med anledning av detta fråga försvarsminister : Hur ser ministern på de negativa konsekvenser som drabbar Försvarsmaktens dagliga övningsverksamhet och incidentberedskap på grund av inte klarar av att leverera flygburen sjöräddning på ett tillfredställande sätt? Är ministern beredd att inom sitt ansvarsområde verka för att förs tillbaka under Försvarsmakten?
ip · H510329 · 2018-01-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:329 föreskrifter om vedspisar av (M) till Statsrådet (MP) träder nya föreskrifter, med skärpta utsläppskrav på bland annat vedspisar, i kraft. Dessa nya regler innebär att det i praktiken blir omöjligt att nyinstallera en äldre vedspis i en vanlig svensk villa. Att omöjliggöra installation av sådan sekundär värmekälla, som också kan användas för matlagning, går stick i stäv med den av regeringen uttalade målsättningen att få de svenska hushållen att höja sin generella krisberedskap. Min fråga till statsrådet med anledning av ovanstående är: Står statsrådet bakom de nu meddelade föreskrifterna från ?
ip · H510330 · 2018-01-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:330 Reformering av Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsförmedlingen missar flertalet av regeringens uppsatta mål. Några av de mål som inte uppnås är bland annat bättre matchning och att funktionsvarierade i allt större utsträckning ska gå till jobb alternativt studier. Arbetsmarknadsministern har tidigare uttalat sig om Arbetsförmedlingen och sagt att de håller på att förbättra sitt arbete men att resultat måste uppnås snabbare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser ministern att lägga ned eller reformera Arbetsförmedlingen med anledning av de undermåliga resultaten?