ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510361 · 2018-02-05 00:00:00 — Jag välkomnar all uppföljning och all granskning, och jag tror att det finns någonting som vi demokrater kan bygga vidare på. Tilliten till public service är central för vår demokrati. Vi har , , sett hur till exempel socialdemokratiska trollkonton har avslöjats. Man uppger alltså en identitet som inte stämmer och försöker delge medborgarna falsk information eller på annat sätt påverka dem utan att röja vem man är. När till och med ledande politiska partier i regeringsställning ägnar sig åt sådant här är det lätt att inse hur sårbar demokratin är. Vi vet utifrån erfarenheter från andra länder att länder runt omkring oss eller länder som kanske inte vill vår demokrati väl gärna lägger sig i och försöker sprida information och sprida fakta och nyheter som inte stämmer överens med verkligheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Mot detta skulle demokratiministern kunna bygga ett starkare värn, till exempel genom att ta inspiration från den ekonomiska sidan där man har ett finanspolitiskt råd. I en sådan motsvarighet skulle det inte bara vara det som SVT själva och tittare uppmärksammar som kommer till granskning, utan där skulle det göras en genuin och gedigen granskning av helheten utifrån objektiv grund: Finns det här en snedvridning i val av ämne och i val av hur frågor gestaltas? Och finns det felaktigheter i hur fakta lyfts fram och diskuteras? Det här har ingenting med detaljstyrning av det publicistiska uppdraget att göra. Det här handlar om vår demokratis kärna. Hur ska informationsförmedling till medborgarna gå till, och hur ska man säkerställa att den är korrekt och att andra stater eller olika krafter som vill vår demokrati illa inte kommer till tals? När misstag staplas på misstag i public service ställer sig människor på goda grunder frågan om det inte finns en systematik i det här - om det finns en vridning och en subjektivitet som syftar till att faktiskt gynna en viss politisk riktning. Så fort den misstanken har kommit till liv har demokratin redan i någon mån förlorat. Tack, , för interpellationen och för meningsutbytena! Å ena sidan känns det svårt och lite sorgligt att behöva vara försvararen av public service i denna kammare där vi har tagit gemensamma beslut om ramar och sändningstillstånd. Å andra sidan hör jag orden om att vi behöver en stark public service, vilket ger mig hopp. Vi behöver försäkra oss om att tilliten ökar och att människor känner förtroende för det som public service gör, inte minst när det handlar om granskningen av oss här i denna kammare och av regeringen. Därför vill jag verkligen uppmuntra , och att samtala mycket med sina partier. Just nu arbetar för fullt med att arbeta fram de ramar som ska gälla för public service . Det är oerhört centralt att de ramarna faktiskt bär public service, att de skapar tillit och förutsättningar för en verksamhet som inte kommer att bli mindre viktig utan som vi verkligen behöver i vårt land för vår demokratis skull. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510362 · 2018-02-06 00:00:00 — Interpellation 2017/18:362 Engelska som språk på gymnasiet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har, såvitt jag förstår, gett i uppdrag att titta närmare på de gymnasieskolor där undervisningen helt eller till del bedrivs på engelska och hur dessa lever upp till språklagens och läroplanens olika krav. Det finns när man läser dessa nyheter en rad frågor som oroar. Det ena gäller förslag eller funderingar på att avskaffa undantaget från krav på svensk lärarlegitimation för lärare med utländsk lärarexamen. Därtill oroar sig för om kunskaperna i andra ämnen försämras om undervisningen till stor del sker på engelska. Detta skapar oro, inte minst kring IB-programmet och dess studenter. har IB-programmets och dess studenters förutsättningar försämrats då Universitets- och högskolerådets kriterier för hur utbildningens examen värderas vid ansökan till högskolor och universitet har ändrats, vilket har fått till följd att det har blivit allt svårare för IB-studenter att studera vid svenska lärosäten. När regeringen nu vill se över såväl nyttjandet av det engelska språket i utbildningen som ett eventuellt avskaffande av undantaget från lärarlegitimation för lärare med utländsk examen förefaller risken stor att IB-programmet och dess elever återigen drabbas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att det är rimligt att införa krav på lärarlegitimation för alla lärare, inklusive de lärare som har utländsk examen och befinner sig i och arbetar? Anser statsrådet att utbildning på gymnasial nivå inte till stor del ska kunna ges på engelska? Hur avser statsrådet att säkerställa att IB-programmet även framgent ska vara attraktivt, fungerade och en del av gymnasieprogramsutbudet i ?
ip · H510364 · 2018-02-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:364 Den bortre tidsgränsen av (M) till Socialminister (S) Genom fastställda tidpunkter för handläggning, utredning och planering av sjukpenningärenden har sjukskrivningsprocessen blivit mer aktiv. En mer aktiv sjukskrivningsprocess förbättrar förutsättningarna för att förkorta tiden i sjukdom så att den sjukskrivne snabbare kan återvända till arbetet och undvika att hamna i långvarigt utanförskap. En väsentlig del av denna mer aktiva sjukförsäkringsprocess har varit den bortre tidsgränsen. Genom en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen förstärktes behovet av fler aktiva insatser i sjukskrivningsprocessen. Förändringen gynnade dels den enskilde, som snabbare fick stöd och hjälp att bli frisk och återvända till arbetet, dels samhället i stort eftersom kostnaderna för sjukfrånvaron sjönk. Trots detta, och i strid med samlad kompetens och expertis, däribland , vars uppgift det är att administrera och handlägga sjukförsäkringen, valde regeringen att avskaffa den bortre tidsgränsen. gav emellertid en majoritet av genom ett tillkännagivande uttryck för åsikten att den bortre tidsgränsen ska återinföras. Således har regeringen inte längre parlamentariskt stöd för sin linje i frågan. Med anledning av ovannämnda vill jag fråga socialminister : När avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att återinföra den bortre tidsgränsen?
ip · H510365 · 2018-02-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:365 Reglering av telefonförsäljning och undantaget för lotteriförsäljning av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har aviserat att man avser att lagstifta om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning. Konsumentminister har dock klargjort att lagstiftningen inte är generell utan att det ska finnas ett undantag för spelmarknaden. Detta har regeringen landat i trots att lotteriförsäljning via telefon kännetecknas av de största problemen. Att regeringen gör ett undantag för lotteriförsäljning i den planerade lagstiftningen väcker flera frågor. De frågor som man i första hand ställer sig är hur regeringen motiverar ett undantag för just den här typen av verksamhet och vilket egenintresse det socialdemokratiska partiet finner i att skräddarsy en telefonförsäljningsreglering på det här sättet. Telefonförsäljningen av de lotter som fyller den socialdemokratiska partikassan träffas alltså inte av den föreslagna lagstiftningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad har statsrådet för förklaring till att det återfinns ett undantag för spelmarknaden i den föreslagna regleringen gällande skriftlighetskrav vid telefonförsäljning? Hur ser statsrådet på det faktum att detta område är undantaget i regleringen mot bakgrund av de diskussioner om specifik lotteriförsäljning som förevarit?
ip · H510367 · 2018-02-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:367 Mora-Siljan flygplats av (S) till Statsrådet (S) Vi har äntligen en regering som på allvar vill att hela ska leva – en regering som genomför reformer för både stad och land. Satsningar på infrastruktur och omlokaliseringar för statliga verksamheter ger nya möjligheter. Det är en positiv utveckling som är viktig också för . Ska hela leva måste alla myndigheter i dra sitt strå till stacken. Så har inte läget varit i tidigare. har tidigare drabbats av den centralisering och urbanisering som skett av många verksamheter. Bland annat har avvecklat sitt skattekontor i . Senast fick vi beskedet att nu stoppar flyget till från och till . Det är allvarligt för hela . Särskilt drabbas näringslivet och ambulansflyget i och norra . Stoppet sker dessutom mitt i den tid då norra har stora mängder tillresande, bland annat runt Vasaloppsveckan. Detta är ett dråpslag för den exportindustri som är så känd för. Den verkar på en global marknad med en förankring i norra . riskeras både arbete, tillväxt och välfärd . Det är väldigt viktigt att stopp inte blir permanent. Arbetet med att hitta en lösning måste intensifieras. Alla parter måste slå sina huvuden ihop för en mer stabil lösning. Kommun, företagare, region och den nationella nivån måste samverka. Utan att alla går i takt kommer flyget inte att kunna utvecklas i vår del av . Mot denna bakgrund vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser statsrådet att göra för att bidra till en lösning på det flygstopp som drabbat Mora-Siljan flygplats? På vilket sätt tror statsrådet att ett reguljärt flyg mellan och Mora-Siljan flygplats skulle kunna säkras också på ?
ip · H510368 · 2018-02-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:368 Leveranssäkerheten för el av (SD) till Statsrådet (S) Inför sammanställer en rapport över kraftbalansen, det vill säga hur mycket elproduktion som finns att tillgå vid den tid då elförbrukningen förväntas vara som högst. Här har historiskt sett haft en god marginal men går i rasande takt från att själv kunna klara av de timmar med högst elförbrukning till att bli än mer beroende av vår omvärld och fossil kraft, såsom kolkraft, för att klara av dessa timmar. För en normalvinter är kraftbalansen fortfarande positiv men har gått från en marginal om ca 2 600 MW /16 till ca 1 300 MW vintern därpå för att under den kommande vintern landa på 655 MW; en minskning i marginal . För en tioårsvinter har värdena gått från 1 071 MW till –247 MW och för innevarande vintern landar man på –845 MW. I närtid kommer även kärnkraftsreaktorerna och att stängas, vilket kraftigt kommer att påverka kraftbalansen negativt och där vi även för en normalvinter kommer att ha en negativ marginal. I den energipolitik som bedrivs för stunden och som är aviserad i energiöverenskommelsen finns det inget som på något sätt hanterar denna utveckling eller styr mot att el ska alstras när behov finns. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet orolig över den utveckling vi nu ser? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa en fortsatt god leveranssäkerhet?
ip · H510369 · 2018-02-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:369 Integrationsutmaningen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda är ett av största samhällsproblem. Det finns inget som indikerar att gapet är på väg att minska. Arbetslösheten i den del av den svenska arbetskraften som är födda i länder utanför har legat , som arbetslösheten bland inrikes födda legat (källa: SCB och ). Det är anmärkningsvärt att regeringen inte tycks se allvaret i den långsiktiga utmaningen och avstår från att presentera nödvändiga reformer för att fler ska kunna komma i arbete. Högkonjunkturens effekter bidrar givetvis till att integrationen just för tillfället underlättas något, även om situationen är mycket allvarlig även i dagens läge. Det finns en påtaglig risk för att problemen fördjupas markant när ekonomin försvagas. Klyftan mellan utrikes födda män och utrikes födda kvinnor i arbete är även den markant och oroväckande. av de utrikes födda kvinnorna var i arbete efter avslutad etableringsplan 2017, vilket kan jämföras med att av männen hade arbete efter avslutad etableringsplan (källa: SCB). hade jag flera rundabordssamtal med utrikes födda företagare gällande vad man ska vidta för åtgärder för att få fler utrikes födda i jobb. Krav på att kunna svenska, bidragstak och lägre trösklar in på arbetsmarknaden var bara några av de viktiga åtgärder som företagen själva lyfte fram i våra samtal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad har ministern i sin tjänsteutövning vidtagit för konkreta åtgärder för att minska klyftan mellan inrikes föddas och utrikes föddas sysselsättningsgrad? Kan ministern ge exempel på vilka konkreta åtgärder som ministern avser att vidta för att minska skillnaderna i arbetslösheten mellan utrikes födda män och utrikes födda kvinnor? Vilka åtgärder anser ministern är de viktigaste för att kraftfullt minska arbetslösheten bland utrikes födda? Ser ministern ett samband mellan å ena sidan fördubblingen av arbetsgivaravgifter för unga och försämrat RUT- och ROT-avdrag och å andra sidan det ökade sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda?
ip · H510371 · 2018-02-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:371 Mannaminnes framtid av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) kom budet om att har gått bort. är en av kändaste konstnärer och har bidragit med verk till , och . livsverk blev dock Mannaminne i Häggvik, mitt i världsarvet . Mannaminne är ett komplex av hus, installationer och verkstäder, fullsmockat med konst såväl som ett konstverk i sig. Den som besöker Mannaminne kan ta del av alltifrån konserter, utställningar och poesi till ett dragspelsmuseum, en norsk stavkyrka, en östtysk spårvagn och ett gammalt Viggenplan. Drivkraften bakom denna blandning av och hallucination har varit outtröttliga energi. Åbergs konstnärskap är som en inkarnation av de naturkrafter som gjort miljö unik. har likt landhöjningen arbetat outtröttligt och , oberoende av kulturbyråkrater, ekonomiska ramar och jantelag. ser inte mycket av statens kulturbudget. Av de 15,8 miljarder som anslås för utgiftsområde 17 för uppskattas ca 46 miljoner, , komma regionala kulturbudget till del. Detta kan jämföras med att länets befolkningsmängd utgör av rikets. En åttafaldig skillnad. Det är lätt att misstänka att Mannaminne hade varit en självklar kandidat för nationell finansiering, hade det legat närmare någon av storstadsregionerna. Mannaminne ligger i en befolkningsmässigt liten kommun med svag ekonomi. Kommunen ligger i en region vars omständigheter är än mer knapra. Hade den statliga kulturbudgeten fördelats mer jämnt över landet hade finansieringen för att upprätthålla livsverk inte inneburit några större problem. Tyvärr har inga initiativ tagits för att rätta till denna orättvisa. Tvärtom har centraliseringen inom kulturpolitiken tilltagit. Höjd biomoms för landsbygdens biografer har fått finansiera fri entré till statliga museer. Det senare till en kostnad av . Mannaminne väcker en rad intressanta kulturpolitiska frågor. Hur ska vi se på storskaliga kulturella uttryck som uppstår av sig själva, utan föregående debatt eller beslut? Ingår dessa i statens ansvar för bevarande, eller ska de lämnas vind för våg? En sak är säker: Om beslutsmakten över kulturpolitiken och dess resurser i högre grad funnits hos i , snarare än hos i , hade Mannaminnes framtid varit säkrad . Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att bör bevaras för eftervärlden, och att staten har ett ansvar för att så sker?
ip · H510372 · 2018-02-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:372 Skogsbruket och äganderätten av (M) till Miljöminister (MP) Det svenska skogsbruket är långsiktigt hållbart, förnybart och tar stor hänsyn till olika skyddsvärden. Skogen är en av våra stora exportnäringar. Skogsbruket står inför ständiga utmaningar och det är inte enbart skiftande massapriser, höststormar eller förekomst av skadeinsekter som spelar in. svarade miljöminister på en interpellation om översynen av artskyddsförordningen. Debatten kom att handla om den svenska skogspolitiken i allmänhet och om ersättningsfrågan när mark tas i anspråk av det allmänna i synnerhet. För att tala klarspråk diskuterades äganderätten, och i den frågan visade sig en tydlig skiljelinje mellan regeringens och vårt sätt att se på saken. För är äganderätten okränkbar. I de fall staten önskar ta privatägd mark i anspråk för exempelvis ett infrastrukturprojekt eller bevarande av en skyddsvärd natur eller art ska markägaren ersättas ekonomiskt. För de allra flesta är det en rimlig hållning. Miljöministern och regeringen var dock av en annan uppfattning. Enligt miljöministern skulle ersättning till alla skogsägare som förlorar nyttjanderätten till sin mark på grund av krav på exempelvis artskydd innebära en kraftig ökning av posten för markersättningar i statsbudgeten. Det skulle enligt henne vara att förändra den svenska skogspolitiken i grunden, och är därför inte önskvärt. Jag delar inte hennes åsikt, och anledningen till det är enkel. Det finns inget egenvärde i att skydda vanlig produktionsskog. Svenska skogsägare avsätter dessutom mark utan ersättning från staten för att bevara skyddsvärda områden. Mycket av det som miljöministern önskar görs redan på frivillig basis av landets skogsägare. Det som däremot är nödvändigt och önskvärt är att regeringen skyndsamt gör en översyn av artskyddsförordningen. Både och har uppmanat regeringen att se över reglerna i förordningen eftersom regelverket är otydligt. Rätten att bruka sin skog på rimliga villkor är avgörande för en långsiktigt hållbar skogsnäring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka svenska skogsägares rätt att bruka sin egen mark? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att svenska skogsägare ska få skälig ersättning för ekonomiska förluster som orsakas av myndighetsbeslut?
ip · H510375 · 2018-02-09 00:00:00 — Interpellation 2017/18:375 Statliga veterinärers försäljning av djurfoder av (M) till Statsrådet (S) De statliga Distriktsveterinärerna säljer utöver medicinskt djurfoder även vanligt djurfoder. Det här är inte förenligt med Distriktsveterinärernas statliga uppdrag. Det snedvrider konkurrensen otillbörligt och slår hårt mot de privata veterinärerna och återförsäljarna av djurfoder. Det har även framkommit att inköpen av djurfoder inte har skett genom en vanlig upphandling, trots att de sammanlagda inköpen av djurfoder har uppgått till totalt . har i en rapport bedömt att det inte finns någon uttrycklig befogenhet för Distriktsveterinärerna att sälja vanligt djurfoder. Distriktsveterinärerna bedriver alltså inte sin verksamhet i enlighet med gällande bestämmelser. Landsbygdsminister har i ett svar på en skriftlig fråga konstaterat att han inte avser att vidta några åtgärder, vilket väcker en hel del frågor. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är en statlig angelägenhet att sälja djurfoder? Varför vill inte statsrådet vidta några åtgärder för att se till att Distriktsveterinärerna bedriver verksamheten i enlighet med gällande bestämmelser? Anser statsrådet att Distriktsveterinärernas försäljning av vanligt djurfoder inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt?
ip · H510376 · 2018-02-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:376 Anslag för vägunderhåll av (M) till Statsrådet (S) Det svenska vägnätet är en grundstomme i infrastruktur. Förutom att gods- och persontransporter på våra vägar måste fungera är ett välfungerande vägnät också en viktig pusselbit för både jobb och tillväxt runt om i hela landet. Regeringens prioriteringar på infrastrukturområdet är därför oroande. Satsningarna på järnvägen är i sig positiva och något som både ställer sig bakom och matchar. Men att öka anslagen för järnvägsunderhållet över de kommande tolv åren, som man väljer att öka anslagen för vägunderhåll med , är oroväckande. har varit tydligt i sina varningar om att pengarna till vägunderhållet inte är tillräckliga och att vi med nuvarande anslag riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan. Framkomligheten och tillgängligheten riskerar att bli lidande, exempelvis till följd av försämrad vinterväghållning. Än värre är att säkerheten på våra vägar riskeras, och agerandet från regeringens sida att sänka hastigheten på ett stort antal vägar med hänvisning till trafiksäkerheten, som man förbiser underhållsbehovet och aktivt avsäger sig underhållsansvaret, är orimligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur ser statsrådet på varning om att vi med nuvarande anslag kommer att försämra det svenska vägnätet under det närmaste decenniet, och anser statsrådet att det är acceptabelt att vägstandarden försämras? Vilka delar av landets vägnät kommer att prioriteras ned på grund av det eftersatta vägunderhållet? Hur planerar statsrådet och regeringen att med nuvarande anslag upprätthålla en fullgod standard på det svenska vägnätet? Avser statsrådet och regeringen att i en eventuell kommande budget höja anslagen för vägunderhåll?
ip · H510377 · 2018-02-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:377 Exitskatten av (M) till Finansminister (S) I och med debatten som följde av den så kallade Panamaläckan har regeringen låtit ett förslag om en ”exitskatt” gå ut på remiss. Förslaget skulle innebära att personer som bott i i minst fem av inte ska kunna ta med sig obeskattade kapitaltillgångar om de flyttar utomlands. Efter att förslaget lanserades har kritiken varit massiv mot både skattens utformning och de negativa konsekvenser för svensk konkurrensförmåga som den skulle medföra. Den konsekvensanalys som har gjorts har dessutom fått stark kritik för att ha varit undermålig och skulle behöva göras om, då enbart konsekvenser för och inte för företagare har gjorts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Med anledning av förslagets utformning och den massiva kritik som riktats mot det, inte minst total avsaknad av en konsekvensanalys för svenska företagare, avser ministern att lägga ned förslaget om en exitskatt?
ip · H510378 · 2018-02-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:378 Odemokratiska påverkansmetoder av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) riksdag är högsta beslutande organ. Vi riksdagsledamöter har bland annat till uppdrag att stifta de lagar som riket ska styras efter. För den som är missnöjd med dessa lagar finns det gott om möjligheter att driva på för förändring. Exempelvis kan man engagera sig i ett parti eller en intresseorganisation och genom opinionsbildning driva på mot den samhällsutveckling som man själv önskar se. Önskar man själv inte engagera sig ges det möjligt att påverka samhällsutvecklingen genom allmänna val. Mot bakgrund av detta oroar det mig att se hur flera grupper nu väljer så kallade utomparlamentariska metoder för att få till den samhällsutveckling de önskar. Inte minst rör det sig om så kallade djurskyddsaktivister som väljer att använda sig av illegala metoder i sin strävan efter ett visst politiskt mål. Exemplen är tyvärr många på hur djurskyddsaktivister tagit till olaga intrång, skadegörelse, olaga hot och ofredande som påverkansmetoder. Dessa brottsliga handlingar drabbar inte enbart den enskilde lantbrukaren, affärsinnehavaren eller jägaren utan utgör också allvarliga kränkningar av vår demokrati. Vidare finns det exempel på när djurskyddsaktivister begår handlingar som i sig kanske inte är olagliga men som görs i syfte att sabotera demokratiskt fattade beslut. senast tänker jag på de aktivister som störde den legala och legitima vargjakten. Det står förstås dessa individer fritt att hysa dessa åsikter, men att störa legal jakt kan knappast vara något som anses ske i god demokratisk ordning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Delar ministern undertecknads uppfattning att djurskyddsaktivisters brott och andra handlingar som begås i syfte att förhindra genomförandet av demokratiskt fattade beslut utgör ett allvarligt demokratiskt problem i ? Är ministern beredd att ta initiativ till en kartläggning av den djurrättsrelaterade brottsligheten och dess påverkan på, och hot mot, vår demokrati? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka och inte minst förebygga tillströmningen till odemokratiska aktivistgrupper och användningen av odemokratiska påverkansmetoder?