ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510503 · 2018-04-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:503 Förnybar energi på av (V) till Statsrådet (S) ska vara helt oberoende av elproduktion från omvärlden. Den goda tillgången på förnybar energi i form av vind och solkraft gör att även är intressant när det gäller att pröva teknik som lagrar elöverskott från förnybar energi. Att lagra överskott av el skulle vara ytterst betydelsefullt, inte minst då beslutade att det är för dyrt att bygga en ny kabel från fastlandet till . Metoderna för att lagra överskottsel från förnybara energikällor är dock begränsade, då elen från solceller och vindkraft i princip måste användas omgående eftersom mängd eller tidpunkt för produktionen inte kan styras. Det finns olika tekniker för att lagra energi. Batterier är en överlägsen energilagringsteknik när det gäller att omvandla el till el. Men det finns även andra lösningar för att ta till vara överskott från exempelvis vindkraft. Power-to-gas är en teknik som kan lagra överskottet som förnybar gas genom att man låter vätgasen reagera med koldioxid. På så sätt kan drivmedel, biogas eller vätgas, framställas för både fordon och fartyg som växthusgasen koldioxid kan ”fångas in” in i produktion av drivmedlet. genomför Swedegas, Region , Cementa, och Hydrogenics en studie i syfte att upprätta ett skarpt beslutsunderlag inför en etablering av en anläggning för Power-to-gas på . I händelser av kriser kan en gasinfrastruktur fungera som en effektiv lösning för att länka samman de olika energislag som behövs för en fungerande elförsörjning. Regeringen tillsatte en utredning i syfte att klarlägga vad som utgör hinder för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring samt att ge förslag på hur dessa hinder kan övervinnas. En delredovisning är planerad att presenteras och slutredovisning sker . välkomnar utredningen då dessa frågeställningar är centrala för att möta klimatutmaningen. Inte minst ser vi behov av skyndsamma åtgärder för att möta den bekymmersamma konkurrenssituation som råder för vår nationellt producerade biogas. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att biogasproduktionen i ska få långsiktigt hållbara konkurrensförutsättningar? Avser statsrådet att verka för åtgärder som stimulerar avskiljning och användning av koldioxid för transportändamål? Avser statsrådet att ta några ytterligare initiativ för att stödja i dess strävan att vara helt oberoende av elproduktion från omvärlden?
ip · H510504 · 2018-04-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:504 EU:s fiskeavtal med av (V) till Utrikesminister (S) Den marockanska illegala ockupationen av har pågått , något som strider mot FN:s och den internationella domstolens beslut. Den västsahariska befolkningen utsätts av ockupationsmakten för brott mot de mänskliga rättigheterna genom trakasserier, förföljelse, godtyckliga arresteringar och tortyr. fortsätter att sabotera alla försök till en lösning på situationen och vägrar att gå med på den av FN planerade folkomröstning som beslutades om . Den marockanska plundringen av råvaror är en av grundorsakerna till ockupationen, där fisket utgör en mycket väsentlig del. går fiskeavtalet mellan och ut. EU har betalat till för att 120 fiskefartyg från främst , men även andra länder i , ska få möjlighet att fiska i de fiskrika vattnen utanför . Det är nämligen därifrån av "" fiskeexport kommer. Detta avtal strider både mot folkrätten och mot beslut i två separata domstolsbeslut. har som ockupationsmakt ingen som helst rätt till de västsahariska råvarorna. Dessa tillhör det västsahariska folket. beslutade att handels- och jordbruksavtalet mellan och inte gäller västsahariska varor – eftersom inte tillhör . beslutade även att fiskeavtalet mellan och EU inte heller gäller . Domarna gör klart att det enda sättet att förhandla om avtal som omfattar är med det västsahariska folket och då genom den av FN utsedda legitima representanten . Det är minst sagt anmärkningsvärt att kommissionen nu försöker kringgå dessa domar och underminera sin egen domstol genom att omförhandla fiskeavtalet med . Domarna är tydliga, och det är helt klart att dessa förhandlingar endast kan leda till ett annat illegalt avtal. röstade nej till att försöka förlänga avtalet. Men lade ned sin röst till ett nytt förslag till mandat. står alltså inte längre tydligt upp för folkrätt och internationell lag. Det är mycket beklagligt och oförståeligt att inte använder sin röst i EU för att markera mot EU:s rättsvidriga avtal med angående fiskeavtalet mellan och . Jag vill mot den bakgrunden fråga utrikesminister : Är det ministerns uppfattning att har ändrat ståndpunkt angående EU:s fiskeavtal med och att det är därför man i stället för att entydigt rösta nej nu lagt ned sin röst och i så fall, på vilka grunder har ställningstagandet ändrats? Anser ministern att det är viktigt att följa beslut om att EU:s fiskeavtal med inte gäller och dess vatten? Anser ministern att det är viktigt att följa beslut om att associationsavtalet mellan och EU inte omfattar och att det är Polisario som är västsahariernas legitima representanter och därmed den enda part som har rätt att förhandla om avtal angående ?
ip · H510505 · 2018-04-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:505 Ungas företagsamhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Därför är det viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Att starta ett eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Att driva företag inom ramen för Ung Företagsamhet har visat sig vara en framgångsrik väg till att stärka entreprenörskapet och företagandet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja ungas entreprenörskap?
ip · H510506 · 2018-04-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:506 Gränshandeln med av (M) till Statsrådet (S) och har en lång historia bakom sig där våra länder har varit mer eller mindre sammanflätade . har vi ett fortsatt stort utbyte av våra vänliga grannar, mycket tack vare turism och handel. Gränshandeln ökade och mellan till och med tredje kvartalet 2017 spenderade norrmännen hela här. Däremot har bland annat Nordiskt samarbete uppmärksammat att det finns hinder och en gränshandelsproblematik mellan vårt land och . och deposition i samband med överförsel av varor är ett stort problem för många företag. är ett av de länder som vi exporterar mest till, därför är det anmärkningsvärt att det fortfarande finns en gränshandelsproblematik och att den är så pass stor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för konkreta insatser för att minska gränshandelsproblematiken gentemot ?
ip · H510507 · 2018-04-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:507 EU-avgiften av (-) till Statsrådet (S) Flertalet EU-länder har begått flera avtalsbrott av vilka vissa påverkar negativt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet och regeringen att det med hänsyn till de omfattande migrationsströmmar som nådde 2015 är rimligt att upphör att betala EU-avgiften som kompensation fram till dess att de länder i EU som inte följde Dublinförordningen återtar samtliga dessa migranter?
ip · H510508 · 2018-04-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:508 Etablering av pråmtrafiken i av Boriana (M) till Statsrådet (S) I svaret på min skriftliga fråga om etablering av pråmtrafiken skriver infrastrukturminister bland annat att genomförde det grundläggande för inlandssjöfart och att Transportsstyrelsen då pekade ut vissa områden som inre vattenvägar. Dessa åtgärder är steg i rätt riktning, men för att pråmtrafiken ska etableras behövs det betydligt mer. Till exempel finns det omfattande kunskap inom EU i länder som och , vilka strategiskt har använt pråmtrafiken . Det är kunskap som med fördel kan appliceras i . I dessa länder betraktas pråmtrafiken som ett separat trafikslag medan den i behandlas identiskt med inlandssjöfart och omfattas av samma regelverk. Regeringen säger sig arbeta för överflyttning av gods från land till sjö. Pråmtrafiken erbjuder en fördelaktig lösning av city- och regionlogistiken. Den kan möta det ökade transportbehovet samt säkerställa ett bättre gatuutrymme och ett mer hållbart stadsrum för människor i miljöer. Pråmtrafiken ökar säkerheten samt minskar trängseln, bullret och antalet tomtransporter; det behövs ett tydligt ställningstagande för hur pråmtrafiken ska fasas in i transportsystemet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att ansvariga myndigheter ska få tydliga krav på att underlätta etableringen av pråmtrafiken? Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att en samordnare för pråmtrafiken ska utses? Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att en handlingsplan och en målsättning för pråmtrafikens utveckling ska sättas upp?
ip · H510509 · 2018-04-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:509 avgörande kring tvistlösning och CETA av (MP) till Statsrådet (S) avgjorde mål C-284/16 vs Achmea. Målet gällde försök att begränsa vinster i välfärden, närmare bestämt sjukförsäkringar. förlorade i en tribunal som fattade beslut i enlighet med ett bilateralt investeringsavtal mellan och . Domstolen har i domen (se ) ett mycket intressant resonemang kring flera generella problem med de tribunaler som upprättas i samband med dessa investeringsavtal. Domstolen anser i sitt förhandsavgörande att denna typ av tribunaler och hur de arbetar är oförenliga med . På bord för beslut ligger nu CETA, ett avtal av liknande typ som det som domstolen nu anser vara olagligt. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att dra tillbaka propositionen för att i ljuset av den nya domen återigen se om CETA är förenligt med ? Avser statsrådet att detta analyseras ta något initiativ till att avbryta ratifieringsprocessen för att kunna stödja initiativ att införa ett ”klimatveto” i avtalet, så att inget i avtalet hindrar klimatarbetet?
ip · H510511 · 2018-04-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:511 Information till försäkringstagare av (M) till Statsrådet (S) finns det möjlighet för försäkringsbolag att se till att pensionsförsäkringar med efterlevandeskydd inte utgår till de efterlevande vid personens bortgång. Genom att otydligt kräva en bekräftelse på att efterlevandeskyddet fortsatt ska gälla även och inte bara med inbetalningar har det uppmärksammats fall där efterlevandeskyddet inte betalades ut till de anhöriga, eftersom försäkringstagare på dödsbädden inte aktivt bekräftat att efterlevandeskyddet fortsatt skulle gälla. Det här väcker frågor om det svenska konsumentskyddet och försäkringsmarknaden. Försäkringsbolag borde i normalfallet enbart begära information om kontonummer, det vill säga vart pengarna ska betalas ut, i ett sådant läge. Överenskommelse om innehåll av själva försäkringen görs vid tecknandet. Det är inte rimligt att en blankett kan vara utformad så att ett kryss eller uteblivet kryss betyder att ett helt livs besparingar i en försäkring inte tillfaller de närstående om avsikten hos försäkringstagaren har varit att man önskat just efterlevandeskydd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att försäkringsbolag har en tydlig information till försäkringstagare vid begäran om utbetalning av försäkringar? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stärka konsumentskyddet för försäkringstagare?
ip · H510512 · 2018-04-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:512 Trafiksäkerheten på av (M) till Statsrådet (S) Vägnätet utgör grunden för infrastruktur. av alla människor som reser gör det på hjul och på en väg. Men underhållet av vägnätet är kraftigt eftersatt enligt . Myndigheten varnar därför för att politiken riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägnätet på samma sätt som politiken gjort på järnvägen. På vissa sträckor är underhållet av vägnätet till och med så dåligt att det skapar betydande trafikfaror. har därför av trafiksäkerhetsskäl tvingats sänka hastigheten på många sträckor. En sträcka som är hårt drabbad av trafikolyckor är E18 på den sträckan från till i . Enligt uppgifter från har sex dödsolyckor ägt rum och 17 personer har skadats svårt på denna sträcka under det senaste årtiondet. I ett antal av fallen har det handlat om frontalkollisioner i samband med möten eller omkörningar. Det saknas nämligen mötesfiler på denna del av . Trycket på har också ökat – sannolikt som en konsekvens av att byggt ut och förbättrat E18 från den norska till . Det är från ett svenskt perspektiv naturligtvis utmärkt att investerar i vägnät mot den svenska . Fler trafikanter väljer också att använda E18 i trafikflödet mellan och . Men att inte har gjort samma sak från till har skapat både norsk frustration och en sämre trafiksäkerhet utmed sträckan. E18 utgör ett av många exempel där och tenderat att gå i otakt på grund av bristande koordinering på infrastrukturområdet. Detta problem har även uppmärksammats i en åtgärdsvalsstudie för stråket –som presenterade . Enligt utgör bristande koordinering och samarbete mellan svenska och norska trafikmyndigheter ett stort problem för vidareutvecklingen av den gränsöverskridande infrastrukturen mellan och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på varning om att vi med nuvarande anslag kommer att försämra det svenska vägnätet under det närmaste decenniet? Delar statsrådet oron över det stora antalet allvarliga trafikolyckor på från till , och avser statsrådet och regeringen i så fall att vidta några åtgärder? Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att förbättra koordineringen mellan svenska och norska trafikmyndigheter?
ip · H510513 · 2018-04-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:513 Biografmomsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har höjt biografmomsen från till . Det här är något som framför allt slår hårt mot de mindre biograferna i våra landsorter. har regeringen infört fri entré på de 18 statliga muséerna, varav 13 återfinns i . Det här är i praktiken en kulturpolitisk snedfördelning där regeringen aktivt gynnar den kultur som främst återfinns i huvudstaden och inför pålagor som hotar det kulturutbud som i synnerhet är av vikt för de delar av landet som inte åtnjuter huvudstadens kulturutbud. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur kan ministern försvara att regeringen inför omfattande pålagor för viktiga delar av landsortskulturen genom höjd biografmoms som man använder skattebetalarnas pengar för att gynna den kultur som primärt återfinns i huvudstaden?
ip · H510514 · 2018-04-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:514 Validering för nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) För att nyanlända ska lyckas med integrationen är en av nyckelfaktorerna att de snabbt kan ta sig in på arbetsmarknaden. Men har en arbetsmarknad med dels väldigt höga krav på utbildning, dels problem med matchningen. Ett sätt att öka matchningskvaliteten är med hjälp av valideringssystem som syftar till att kartlägga den enskildes reella kompetens – oberoende av hur kunskaper och yrkesskicklighet har förvärvats – för att därefter matcha den mot efterfrågad kompetens. I en studie gjord av Ratio () 2016 framkommer att det inte sällan finns ett ointresse för eller rentav en misstro mot de modeller för validering av yrkeskompetenser som har utvecklats av myndigheter som Arbetsförmedlingen och . Det finns även en kritik mot bristande lyhördhet hos skolansvariga för näringslivets behov. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka valideringsmöjligheterna för nyanlända? Avser ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att se över den kritik som finns från näringslivet angående utbildningsförhållandena?
ip · H510515 · 2018-04-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:515 Statliga utvecklingsinsatser i av (M) till Statsrådet (S) har potential att vara ett starkt län med en hög tillväxt, en välutbildad befolkning och en geografisk position mitt emellan bland annat , och . Att arbetspendla till någon av dessa städer skulle gå alldeles utmärkt med tanke på att många har betydligt längre restid till jobbet inom än från till . Tyvärr brottas i stället med stora strukturella problem, men uppfattas inte som en region som är i behov av några mer omfattande statliga utvecklingsinsatser. hade fortsatt de högsta arbetslöshetssiffrorna i landet enligt SCB: jämfört med ett nationellt snitt på . De regionala aktörerna i länet har en samsyn kring att ett tillskott av regionala medel behövs för att stärka upp länets arbete inom de utmaningar som främst identifierats, det vill säga boende, hälsa, utbildning, arbetsmarknad och näringsliv. står inför följande problem: Högsta arbetslösheten i landet som riskerar att bestå. Flest invånare som saknar gymnasieutbildning i förhållande till befolkningen. Ett av de län som har den lägsta andelen invånare med eftergymnasial utbildning. Lägst bruttoregionalprodukt i landet (2015). Högsta ohälsotalen i landet. Som riksdagsledamot för smärtar det att peka på en sådan lista, men länet har alla förutsättningar att vända den här trenden om rätt förutsättningar ges. De regionala medlens fördelning bygger på ”gamla sanningar” som missgynnar ett storstadsnära län som . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur fördelas de regionala utvecklingsmedlen, vilka hänsyn tas till nuvarande utmaningar och hur sker utvärderingen av utbetalda medel?
ip · H510516 · 2018-04-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:516 Invandringens konsekvenser för den svenska sjukvården av (-) till Socialminister (S) I en intervju i pekar ut våra svenska äldre som anledningen till den svenska vårdkrisen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför pekar ministern ut de äldre när det är den utomeuropeiska invandringen som är en av huvudanledningarna till sjukvårdens överbelastning, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska denna överbelastning?
ip · H510517 · 2018-04-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:517 Trafikregler som påverkar cyklister av (L) till Statsrådet (S) Dagens trafikregler är inte anpassade för cyklister. Det finns inte någon reglering om specifikt avstånd vid omkörning av cyklist. I 3 kap. 33 § trafikförordningen stadgas endast att den förare som kör om ska lämna ett betryggande avstånd i sidled mellan sitt fordon och det fordon som körs om. Det finns dock inget angivet mått på vad som anses vara ett betryggande avstånd. Det innebär att det är upp till bilföraren som gör en omkörning att avgöra vilket avstånd som är lämpligt. Den nuvarande ordningen skapar onödiga risker för cyklisterna. Den skapar även osäkerhet för bilister. Regeln finns i andra länder, och kan lära av andra länders erfarenheter. Det behövs regler om ett säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister. Vad gäller frågan om 1,5-metersregeln har bristen på förslag motiverats med bland annat att beredningsunderlag saknats. Det finns även behov av andra åtgärder, och därför behövs fler regelförändringar, såsom skyldighet att använda vägren, högersväng vid rödljus samt prioritet genom grönt ljus, så kallat allgrönt. Angående skyldighet att använda vägren anges i trafikförordningen att denna gäller om vägrenen är tillräckligt bred och i övrigt är lämplig att använda. Denna otydlighet skapar risk för incidenter och osäkerhet. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att införa regler om minsta avstånd vid omkörning, en så kallad 1,5-metersregel? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ändra trafikregler så att de ökar framkomligheten och säkerheten för cyklister? När kommer trafikregeländringar som ökar framkomligheten och trafiksäkerheten för cyklister att genomföras?
ip · H510518 · 2018-04-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:518 Översyn av terrängkörningslagens betydelse för skoterkörningen av (M) till Miljöminister (MP) kungjorde regeringen att man tillsätter en utredning om en översyn av terrängkörningslagen. Ett flertal aktörer pekar nu på att en konsekvens av utredningen kan bli att skoterkörning begränsas till leder och friåkningsområden. Faktum är att miljöministern själv har öppnat för att sådana förslag kan bli aktuella. Detta skulle innebära en stor förändring för skoterförare mot nuvarande lagstiftning. Utgångspunkten för terrängkörningslagen är att all körning med motorfordon i terrängen är förbjuden. Men om marken är väl snötäckt och det är uppenbart att det inte finns någon risk för skador på skogsplanteringar eller jordbruksmark är det tillåtet att trafikera marken med markägarens tillåtelse. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser ministern att gå vidare med dessa inskränkningar av skoterkörningen?
ip · H510519 · 2018-04-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:519 Omhändertagande av berusade personer av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har regeringens uppdrag att följa upp en treårig satsning för att öka den medicinska säkerheten och förbättra omvårdnaden om de personer som omhändertas enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). Myndighetens slutsatser har presenterats i en ny rapport. omhändertar polisen drygt 60 000 berusade personer enligt LOB. De omhändertas därför att de inte kan ta hand om sig själva eller för att de är en fara för sig själva eller andra. I de allra flesta fall förs personerna till arrest. Enligt polisen är det bristen på vårdplatser och vårdinrättningar som gör att personer frihetsberövas i för stor utsträckning. Det är uppenbart att tillgången på tillnyktringsenheter behöver öka. Det är en oroande bild som framkommer i rapporten. Det framgår att hälso- och sjukvårdens förutsättningar varierar kraftigt när det gäller att ta hand om de personer som polisen för till dem. Dessutom finns brister i samordningen både inom vården och mellan vården, och polisen. Vårdanalys ger även ett antal rekommendationer till regeringen, landstingen/regionerna och kommunerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att ansvaret för tillnyktring bör tydliggöras, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att tydliggöra ansvaret?