ip · H510354 · 2018-02-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:354 bedömningar av (V) till Socialminister (S) avslag gällande sjukpenning har ökat . Det har framkommit att de tillämpar egna regler som styr bedömningen av rätten till sjukpenning. Lagen säger ingenting om vad ett sjukintyg ska innehålla eller hur det ska vara utformat. Trots det avslås ansökningar där intygen inte är utformade enligt interna regler. har ingen laglig befogenhet att besluta om föreskrifter när det gäller vaga begrepp som förekommer i lagtext, förarbeten och rättspraxis. Ändå är det i första hand egna internt bindande stöd- och styrdokument som styr bedömningarna. Rättssäkerhet förutsätter transparens och förutsebarhet. egna regler sätter rättssäkerheten ur spel och får långtgående konsekvenser för sjuka som riskerar att gå miste om sjukpenning på oklara grunder. Det är svårt att förutse besluten. ”Regeringen och jag som minister kan inte ha synpunkter på hur myndigheten tillämpar lagen”, har socialministern svarat angående detta. har inte klargjort var i lagen de finner stöd för sina krav på läkarintygens utformning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur tänker ministern komma till rätta med den rättsosäkerhet som uppstår när det inte går att fastslå var i lagen det finns stöd för krav på läkarintygens utformning? Kommer ministern att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att det är lagen som tillämpas och inte något annat? har frågat mig hur jag tänker komma till rätta med den rättsosäkerhet som uppstår när det inte går att fastslå var i lagen det finns stöd för krav på läkarintygens utformning. Hon har också frågat om jag kommer att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att det är lagen som tillämpas och inte något annat. Det är först och främst viktigt att det finns rim och reson i debatten, särskilt när den förs i talarstol. hanterar över 600 000 ärenden. De har en mycket stor uppgift, och de har ett mycket stort ansvar. Vi politiker ska ha en levande diskussion om vilken sjukförsäkring vi ska ha i och hur regelverket för den ska se ut. Det välkomnar jag, och det har jag tagit initiativ till. Den här debatten drar dock åt ett annat håll, och det vill jag höja ett varningens finger för. har enligt lag i uppgift att vid prövningen av en ansökan om sjukpenning bedöma arbetsförmågan. Utöver bestämmelserna i socialförsäkringsbalken finns det handläggningsbestämmelser både på förordningsnivå, som är beslutade av regeringen, och i föreskrifter, som är beslutade av myndigheten. Som andra tillämpande myndigheter får själv bestämma sina utredningsmetoder och hämta in de uppgifter som man anser sig behöva för detta. Det ska göras inom de ramar som ställs upp i förvaltningslagen och i socialförsäkringsbalken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller läkarintyg anges i lagen att den försäkrade ska styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom att lämna in ett läkarintyg till . I föreskrifter är det reglerat att i ärenden om sjukpenning ska det formulär för läkarintyg som fastställts av i samråd med användas. Som känner till kan regeringen och jag som minister inte ha synpunkter på hur myndigheten tillämpar lagen. Om det är på det sättet att nekar sjukpenning får frågan om rätten till sjukpenning prövas av domstol efter överklagande. Dessutom kan handläggning bli föremål för granskning, antingen efter en anmälan avseende ett enskilt ärende eller inom ramen för JO:s egeninitierade myndighetsinspektioner. Vår uppgift som förtroendevalda är att se till att vi har en ändamålsenlig lagstiftning och att försäkringen genom lagstiftningen fungerar enligt våra intentioner. Det handlar om en trygg och rättssäker sjukförsäkring och snabbt stöd tillbaka till bra hälsa och jobb. Individen ska förstå vad som händer och hur man kommer tillbaka. Jag har tagit del av berättelser där jag känner att så inte alltid är fallet. Det är berättelser om att människor inte förstår beslut, och att de upplever att de inte får det stöd som behövs. Därför gör vi förändringar för en trygg och välfungerande sjukförsäkring. Regeringen har presenterat elva åtgärder för en trygg och välfungerande sjukförsäkring med människan i centrum. I detta arbete ingår också en bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. Den här regeringen har gjort flera insatser för att vi ska ha en sjukförsäkring som ger trygghet och stöd åter till hälsa och arbete. Vi är beredda att göra mer, och jag bjuder in att vara en del av det arbetet. Tack, ministern, för svaret! Socialministern menar att det är viktigt med rim och reson i debatten, och jag kan inte annat än att hålla med om det. Det är viktigt att en debatt är kunskapsorienterad och hålls på en rimlig nivå. Tyvärr lämnar socialministerns svar mycket övrigt att önska i dessa avseenden. Man skulle kunna tro att jag själv har hittat på att saknar lagstöd för de krav som man ställer. Även socialministerns svar synes göra gällande detta. Socialministern har dock missat att kritik mot frånvaron av lagstöd har anförts av flera kunniga aktörer. Min uppfattning i den här delen bygger på de analyser som professor , professor och professor emeritus har gjort. Deras uppfattning är att lagstöd saknas för de krav som ställer. Denna bedömning delas även av jurister på LO-TCO Rättsskydd. Det som har hänt är att har valt att ersätta rekvisiten sjukdom och arbetsoförmåga i socialförsäkringsbalken med andra begrepp än dem som räknas upp i lagen. Dessa är medicinska förutsättningar för arbete och begreppet aktivitetsbegränsning och DFA-kedja. Begreppen är hämtade från SOU 2009:89 Gränslandet mellan sjukdom och arbete, och de utgjorde förslag till hur lagstiftningen skulle förändras. Men förslaget blev aldrig verklighet. Det hindrade dock inte från att i sina egna riktlinjer införa dessa begrepp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I praktiken innebär ordning att det numera uppställs helt andra krav för sjukpenning än vad som tidigare ställdes. En rimlig ordning i är att det är som stiftar lagar och att en myndighet inte har rätt att åsidosätta dessa lagar genom egna regler. nyordning har fått till följd att läkarna saknar möjlighet att fylla i det som krävs i intygen och att underkänner läkarnas bedömningar av patientens arbetsoförmåga. Allt detta är något helt annat än att en myndighet avgör vilken information denna behöver för att närmare utreda förutsättningarna för en viss förmån. Jag anser att socialministern inte har tagit sitt uppdrag på allvar när ministern hänvisar till att det inte är möjligt för ministern att ha synpunkter på hur en myndighet tillämpar lagen. En socialminister måste naturligtvis kunna ha en åsikt om hur rätten till sjukpenning bör se ut. Tycker socialministern till exempel att det är rimligt att en person med svår depression, som enligt är en allvarlig sjukdom, har mycket svårt att få sjukpenning efter dag 180 med hänvisning till egenhändigt uppfunna krav på så kallade objektiva undersökningsfynd? Inte kan det vara ministerns mening att människor med diagnoser, där sådana undersökningsfynd saknas, inte ska ha rätt till sjukpenning? Det är nu upp till bevis för socialministern då departementet snart ska utfärda utredningsdirektiven till den utredning som ska se över arbetsmarknadsprövning inom sjukförsäkringen. Här krävs tydliga och skarpa utredningsdirektiv för att säkerställa att samhället verkligen ska vara som starkast när människor är som svagast. Det jag ställer mig undrande inför är dock om socialministern verkligen har förstått vilka brister som dagens sjukförsäkring har. Tack, , för den här interpellationen! Jag måste ändå säga att jag blir lite häpen. har suttit väldigt länge i riksdag och torde ha en god bild av hur myndighetsstyrning fungerar. Varken regeringsformen eller jag, för den delen, tycker att ministerstyre är ett bra sätt att bedriva verksamhet på. En regering kan inte heller säga till en myndighet att bryta mot lagen. vet också att vi under den här mandatperioden har vidtagit över 50 olika åtgärder för att skapa en trygg och välfungerande sjukförsäkring. Många av de åtgärder som har vidtagits har också diskuterats med . Vi har vidtagit flertalet åtgärder för att förebygga att människor blir sjuka. Vi har vidtagit flertalet åtgärder för att se till att människor tidigt vid ett sjukfall ska få stöd och hjälp för att komma tillbaka till arbete igen. Vi har vidtagit flertalet olika åtgärder för att öka kvaliteten och skapa en mer rättssäker prövning i försäkringen. Människor ska få sin arbetsförmåga prövad och inte bara trilla igenom försäkringen in i en lång sjukskrivning. Vi har tagit bort stupstocken eller den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer presenterade jag en räcka med åtgärder för att ytterligare stärka tryggheten för individen i sjukförsäkringen. Vi tillsätter till exempel en nationell samordnare som ska ta ett helhetsgrepp om sjukförsäkringen för att stötta individen. beslutade vi om två regeringsuppdrag när det gäller samarbetet mellan och hälso- och sjukvården och för att ytterligare stärka arbete med att samordna olika aktörer inom sjukskrivningen. Vi har lämnat ett nolltoleransuppdrag för att människor inte ska falla mellan stolarna. Vi kommer att tillsätta en utredning som ska se över normalt förekommande arbete och särskilda skäl. Det är åtgärder som en minister kan vidta för att öka tryggheten i sjukförsäkringen. Det som nu pratar om är något helt annat som inte det minsta kommer att gynna de som är sjukskrivna. Jag tror också att den här diskussionen måste få lite proportioner, . Människor ska inte behöva hamna i kläm eller falla mellan genom stolarna. Människor ska få hjälp att komma tillbaka till hälsa och arbete igen. Det är där som vi ska ha fokuset. handlägger 600 000 ärenden. I av dessa ärenden begär man komplettering när det gäller läkarintygen - detta för att kunna göra en sjyst bedömning av rätten till försäkring för den enskilde. Det här är inget nytt system. Det systemet har vi haft i , och det har en stark uppbackning också från arbetsmarknadens parter. är det några procent som får avslag på sin sjukpenning. För dem ska naturligtvis tryggheten öka så att de känner att de förstår dessa beslut och så att det är rättssäkert. För att åstadkomma det har vi system med domstolar, med justitieombudsman och med andra. Flera av de förslag i raden av förslag som ministern lyfter fram tycker jag är bra. var också med om att avskaffa stupstocken. Det är inte ministerstyre som jag efterfrågar. Men följer inte lagen utan man gör sina egna bedömningar av rätten till sjukpenning. Man har upprättat egna regelsystem utan att ha befogenheter för det. Det är detta som jag vill att socialminister ska agera emot. Det är inte ministerstyre. Jag tycker att det är fullt rimligt att de människor som drabbas av avslag förtjänar transparens och rättssäkerhet. I lagen står det att sjukdom ska styrkas med läkarintyg. Men i övrigt står det ingenting annat. Trots det avslås ansökningar där intygen inte är utformade enligt interna regler. I alldeles för många fall visar bedömningar av de sjukas arbetsförmåga dessutom att de saknar förankring i verkligheten. Regeringen kan och bör sätta ned foten och tydliggöra att sjukförsäkringen är en försäkring och att läkarintyget endast behöver styrka arbetsoförmåga, ingenting annat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer De avslag som ges är inte rimliga. Låt mig ta några exempel på tillämpning av begreppet "normalt förekommande arbete"! En 57-årig kvinna som är undersköterska använder rollator och rullstol, har svår vilovärk och stelopererad hand och är väldigt handikappad. jämförs hon mot normalt förekommande arbete. skriver: uppfattning är att du trots dina olika besvär kan klara ett för dig lämpligt lättare icke koncentrationskrävande arbete där du har möjlighet att sitta ned i ditt arbete och där din fotled inte utsätts för belastning. Exakt vilken typ av arbete som avser konkretiseras inte. En annan kvinna, och regionchef, har utmattningssyndrom, bedömd mot ordinarie arbete av husläkare och specialist i psykiatrin. bedömer att det inte framgår några objektiva undersökningsfynd eller begränsningar som bekräftar en uttalad psykisk nedsättning och talar för att hon inte skulle kunna utföra sina arbetsuppgifter som regionchef. Sjukpenning nekas för hela sjukperioden . Handläggaren underkänner läkarens bedömning. Det här är hårresande. Detta innebär att det är extremt svårt att få sjukpenning om man lider av psykisk ohälsa. Läkare kan inte vara hemma hos en och mäta hur dåligt man sover, hur mycket man gråter, hur ofta man känner tryck över bröstet eller hur ofta man ligger på golvet och känner panik, vilket är innebörden av "objektiva undersökningsfynd". Är det något som saknar rim och reson är det att handläggare på kan ogiltigförklara en eller ibland flera läkares bedömningar. Det här är konsekvensen av att regeringen sätter mål om sänkt sjukpenningtal utan att förändra lagstiftningen. Regeringen skulle kunna sätta upp ett annat mål, till exempel att de som bedöms sjuka av en läkare ska ha rätt till sjukpenning. Den här regeringen vill skapa en trygghet för människor, både genom sjukförsäkringen och genom att man om man blir sjuk ska få rätt stöd för att komma tillbaka igen till hälsa och arbete. Har du någon annan bild av vad vi har försökt genomföra, ? Vi har vidtagit över 50 åtgärder under den här mandatperioden för att åstadkomma detta. När jag hör dig läsa upp dessa exempel, , håller jag med dig. Håret reser sig på mitt huvud. Jag beskrev också i mitt svar till dig att jag har fått berättelser om fall där jag inte alltid känner att individen fått det stöd som man behöver för att kunna känna sig trygg och ta sig tillbaka till hälsa och arbete igen. Men, , det är ju inte så att jag ska sitta på och tycka till i magen om huruvida följer lagstiftningen eller inte. Då vore det fråga om ministerstyre. Vi har i en ordning för att göra de prövningarna. Denna ordning innebär att man får sin rätt till sjukpenning prövad av domstol. Menar att det är socialministern som ska sitta på departementet och känna i magen i stället? handläggning kan för den delen också bli föremål för granskningar av . Vi har modeller för hur vi ska hantera detta. Med utgångspunkt från sådana domar ska tillämpa lagen, precis som andra myndigheter som har motsvarande ansvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag ska inte stå och läsa upp hela det papper jag har här, men det handlar om den lagstiftning, de förordningar - som regeringen har beslutat om - och de föreskrifter som lutar sig mot för att göra bedömningar av arbetsförmågan. Vi får ha lite ordning och reda i debatten. Det måste vara rim och reson, . Jag är den första att känna att man ska vidta åtgärder när människor kommer i kläm. Det har också regeringen gjort. Vi håller just nu på att tillsätta en utredning som ska titta på begreppen "normalt förekommande arbete" och "särskilda skäl" för att se om vi behöver göra lagstiftningsförändringar. Men från regeringens sida väntar vi inte på den utredningen, utan vi presenterade för sedan en räcka andra åtgärder från hela regeringens verktygslåda. Redan nu ökar vi tryggheten för den enskilde genom regeringsuppdrag, genom förändringar i regleringsbreven och genom att vi tillsätter en nationell samordnare för sjukförsäkringen. har utöver bestämmelserna i socialförsäkringsbalken också att förhålla sig till handläggningsbestämmelser på förordningsnivå beslutade av regeringen samt föreskrifter beslutade av myndigheten. Är det så att inte följer lagstiftningen ska det bedömas av domstol, , inte av socialministern på . Sedan regeringen gav uppdraget till om sänkt sjukpenningtal har avslagen ökat markant, men inte för att människor har blivit friskare. Nivån på avslagen är faktiskt högre nu än vid makten. Det borde ändå säga någonting. Återigen: Det står i lagen att sjukdom ska styrkas med läkarintyg. I övrigt står det ingenting om utformningen. Men följer inte lagen när den gör sina bedömningar av rätten till sjukpenning. Myndigheten har skapat ett eget regelsystem utan att ha befogenheter för det. Man har grundat det på en utredning som kunde ha varit grund för en lagändring. Den lagändringen skedde aldrig, men man har använt utredningen som grund för sina interna regler. Det gör att det blir rättsosäkert, och det är inte transparent. Den som är sjuk bör veta vad som gäller. Handläggare ska inte kunna överpröva läkares bedömningar. Det är läkarna som har kompetensen, inte handläggarna på . Jag känner inte att jag har fått svar på min fråga. Även om inte verkar så pigg på att svara ställer jag den igen: Tycker att det är rimligt eller inte att sätter upp interna regelsystem? Om inte, vad tänker hon göra för att stoppa detta? Jag tycker att det är anmärkningsvärt att en ledamot av riksdag, den lagstiftande församlingen i det här landet, står i kammaren och egentligen utan något som helst stöd - hon lutar sig mot ett antal artiklar - på ett mycket generaliserande sätt och utan några som helst nyanser talar om för socialministern att inte följer lagen och att ministern borde sitta på departementet och styra genom ministerstyre, vilket inte är tillåtet enligt regeringsformen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har under den här debatten vid ett flertal tillfällen svarat hur styrs och vad lutar sina bedömningar mot. Utöver socialförsäkringsbalken gäller förordningar beslutade av regeringen. Precis som alla andra myndigheter har dessutom regelverk som man beslutar om på myndigheten för att kunna tillämpa lagen på det sätt som avses. Om myndigheten inte gör detta är det inte eller jag som ska ta upp det i på det här sättet, utan det ska prövas av domstol. Det är en grundläggande rättsprincip i det här landet. Sedan ska människor ha en trygg sjukförsäkring. Det är jag beredd att göra vad som helst för att uppnå, och jag ska använda de medel som står mig till buds för att åstadkomma detta. Jag har under den här interpellationsdebatten berättat för dig hur jag avser att göra. Människor ska kunna känna sig trygga. Jag kommer att arbeta vidare för det. Men den här debatten är inte värdig. Överläggningen var härmed avslutad.