· H510395 · 2018-03-13 18:45:33 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig om jag anser det vara rimligt att införa krav på lärarlegitimation för alla lärare, inklusive de lärare som har utländsk examen och befinner sig i och arbetar. har också frågat mig om jag anser att utbildning på gymnasial nivå inte till stor del ska kunna ges på engelska och hur jag avser att säkerställa att IB-programmet även framgent ska vara attraktivt och en fungerande del av gymnasieprogramsutbudet i . har i rapporten undervisning kartlagt och utvärderat engelskspråkig undervisning i svensk gymnasieskola. Rapporten och de bedömningar som görs omfattar således svensk gymnasieskola och inte den internationella utbildningen International Baccalaureate, IB. Antalet ungdomar i som väljer en IB-utbildning har varit på ungefär samma nivå . IB är ett viktigt komplement till de nationella programmen i svensk gymnasieskola. Enligt förekommer engelskspråkig undervisning på ett femtiotal gymnasieskolor i . Omfattningen varierar från enstaka lektioner till heltidsundervisning på engelska. Myndigheten konstaterar att den inte har underlag för att dra slutsatser om effekterna av engelskspråkig undervisning, men att det finns forskningsresultat som tyder på att det inte är odelat positivt. Fallstudier som refererar till visar att elever med svenska som modersmål lär sig ämneskunskaper bäst genom undervisning på svenska. konstaterar också att engelskspråkig undervisning i gymnasieskolan är oreglerad. För del är det reglerat att huvuddelen av undervisningen får anordnas på engelska för elever som vistas i och har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen. Om skolorna vill anordna delar av undervisningen på engelska för övriga elever behöver de söka tillstånd hos . I det fallet finns en begränsning om att högst hälften av undervisningen får ges på engelska. Myndigheten uttrycker att en viss reglering skulle kunna övervägas även för gymnasieskolan. Det är viktigt att elever får en god språk- och kunskapsutveckling i gymnasieskolan och att de utvecklas i både svenska, engelska och andra språk. Att kunna läsa andra ämnen även på engelska i gymnasieskolan är ett sätt att förbättra engelskkunskaper och på så sätt förbereda sig för framtida studier eller yrkesliv, men det måste göras på ett sätt så att ämneskunskaper eller svenskkunskaper inte påverkas negativt. Svensk skola ska bidra till att utveckla det svenska språket, och är engelska mycket viktigt i en globaliserad värld. Utbildning i på gymnasial nivå bör spegla dessa komplexa behov. Med sin rapport bidrar med en viktig kartläggning och en utvärdering av engelskspråkig undervisning i svensk gymnasieskola. Det är en rapport som vi bär med oss i det fortsatta arbetet att skapa en jämlik skola med fokus på kunskap och bildning. När det gäller lärarlegitimation är lärare med utländsk examen undantagna från kravet på svensk lärarlegitimation om de ska undervisa på engelska i andra ämnen än språkämnen. föreslår att detta undantag ska tas bort. Lärarlegitimation och ämnesbehörighet är viktiga för kvaliteten i svensk skola. Det råder emellertid stor lärarbrist, och mot bakgrund av det är det bra om det finns engelskspråkiga lärare med en god lärarutbildning från andra länder. Jag anser det därför inte angeläget att arbeta för ett borttagande av detta undantag . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag skrev den här interpellationen på förekommen anledning. Tack, , för ditt svar! Anledningen till att jag skrev interpellationen var att regeringen, som jag förstår, har gett i uppdrag att titta närmare på den undervisning som sker på engelska, helt eller delvis. Jag har tidigare stått här i talarstolen och debatterat med statsrådets statsrådskollega kring IB-utbildningarna, som ju har fått stryka på foten. nedvärderar den utbildningen, vilket gör att det för elever som går på IB relativt sett har blivit svårare att komma in på skolor och universitet i . Det är givetvis tråkigt för alla de elever som drabbas. Det är också allvarligt för och svensk konkurrenskraft, för genom detta riskerar vi att skicka ut kompetent, högutbildad ungdom ur som väljer att studera på andra universitet, eftersom det är lättare att komma in på internationella toppuniversitet än på lägre rankade högskolor och universitet i . Detta tar inte den här utredningen upp, men det blir liksom helhetsgreppet kring utbildning i på svenska lärosäten och skolor som sker på annat språk än svenska, då inte minst engelska, som får stryka på foten. Jag tycker att det är allvarligt utifrån att vi i en mer globaliserad värld behöver folk som talar fler andra språk än svenska. Det gäller inte bara engelska, utan det gäller även andra världsspråk som tyska, franska, spanska och andra språk som är viktiga för de relationer som vi behöver ha affärsmässigt och yrkesmässigt. Min fråga var om det var rimligt att införa krav på lärarlegitimation för alla lärare, inklusive lärare som har utländsk examen och som befinner sig och arbetar i . Där ser vi problem . Den stora koncernen skolan har väldigt många lärare som befinner sig här , som är den tid det tar att få en svensk lärarlegitimation. Det är bra att statsrådet ger beskedet att man på grund av lärarbristen ska ta bort undantaget för detta krav. Jag vill ju inte att det ska vara lärarbrist utan hoppas att vi ska få fler lärare. Däremot hoppas jag att det inte innebär att vi inte kommer att ha några internationella lärare, för det skulle innebära att vi inte skulle ha så många gästlärare. Givet hur kritiserad den svenska lärarutbildningen är får vi sannolikt hit lärare som är utbildade i länder där man kanske har mindre kritiserade lärarutbildningar och som har en kompetens. På något sätt måste vi säkerställa att de som kommer från en bra utbildningsmiljö och är fullgoda lärare faktiskt kan undervisa i utan att behöva gå en lång utbildning med många steg som tar för att få en lärarlegitimation. I grunden kvarstår frågan: Hur ska vi säkerställa att lärare kan komma till från andra länder för att vara med och bidra på kortare eller i den svenska skolan? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer tog upp IB-utbildningarna. Jag kan bara hålla med om att IB är en uppskattad utbildningsform som fyller en viktig funktion i den svenska gymnasieskolan. Jag kan också konstatera att i den utvärdering som gjordes av Universitets- och högskolerådet, efter det att rådet hade gått igenom den nya gymnasiereformen Gy 2011 och anpassat reglerna för antagning till högre utbildning efter de nya utbildningsformer som finns efter Gy 2011, fanns det en stark oro att elever från IB-gymnasiet skulle missgynnas. Vi vill förstås att antagningen till högre utbildning ska vara rättvis och spegla de kunskaper och den kompetens som elever har med sig från gymnasieskolan, oavsett i vilken form av gymnasieskola eleven har gått. Vi vill inte att elever från IB-gymnasiet ska missgynnas i förhållande till elever från andra gymnasieutbildningar i , men vi vill heller inte att de ska gynnas. Den utvärdering som Universitets- och högskolerådet har gjort visar att de stora farhågor som fanns inte riktigt har besannats. Vi ser inte någon stor orättvisa för IB-elever i den utvärdering som har gjorts. Jag är emellertid angelägen om att det här är något som vi gemensamt ska följa. Det är faktiskt viktigt för svensk universitetsutbildning att antagningsreglerna är rättvisa och varken missgynnar eller gynnar elever från olika utbildningsformer. Jag kommer förstås med intresse att följa utvecklingen och de återkommande rapporteringarna från Universitets- och högskolerådet. drar också en lans för att vi i ska vara öppna för att lärare som kommer utomlands ifrån ska kunna göra nytta och bidra också i den svenska skolan. Också här håller jag till fullo med honom. Vi ska vara lyckliga över varenda lärare som vill komma till och bidra med sin kunskap och kompetens. Men vi ska också inse att för många lärare kommer det att behövas någon form av introduktion och inskolning till den svenska skolan. Det är också så att för den lärare som ska verka i den svenska skolan med betygsättning och tolkning av styrdokument och av skollagen med dess olika bestämmelser kommer det framöver att finnas behov, precis som , av snabba, effektiva och tillgängliga utbildningar som gör att man snabbt kan komma in som lärare. Det är inte minst viktigt nu när vi har en stor tillströmning av nyanlända till det svenska samhället, varav en inte föraktlig andel faktiskt är lärare från andra länder. Jag ser inget behov av ändringar när det gäller reglerna för undantag för lärare som kommer utomlands ifrån och som i det här fallet kan god engelska. Men jag ser ett stort behov av fortsatta snabba, enkla och effektiva utbildningar för att säkerställa att de lärare som kommer till kan göra nytta i och i svensk skola och vara välkomna till den svenska skolan. Jag ska försöka särskilja mina frågor kring IB-utbildningen från de andra. När det gäller IB-utbildningen är det klart att det är viktigt att vi säkerställer att man har kompetens. undrar jag om det är rimligt att undervärderar resultaten från IB-utbildningen i förhållande till övriga världen. Vi skiljer oss också från våra grannländer , och övriga nordiska länder. Det är alltså inte länder långt bort som har helt andra förutsättningar, utan här har vi en internationell utbildning med internationell standard. Då borde det väl vara rimligt att vi validerar den på samma sätt som man gör i andra länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det sedan kommer till engelskspråkiga utbildningar, lärare och lärarlegitimationer ska vi ha bra lärare som utbildas på den svenska lärarutbildningen, men vi ska också ha bra lärare som kommer hit. Jag gör det enkelt för mig och tar Engelska skolan som exempel utifrån att det är den stora utbildningskoncernen som har engelsk utbildning. De har många lärare som kommer hit från andra, engelskspråkiga länder med fullgod utbildning. Ofta är de här tre , och vi vet att det tar att få en lärarlegitimation. I många fall är det lärare som är lärarutbildade och har undervisat på toppskolor. De klassas inte som behöriga lärare därför att de inte har lärarlegitimation. Är detta rimligt eller utgör det ett problem? Eleverna på Engelska skolan har inte sämre kunskaper. Det är en skola som växer. I min hemkommun är det den största , och de har också gymnasieskolor. Självklart ska alla skolor granskas och uppfylla kvalitetskraven. Men det är rimligt och borde i grunden vara önskvärt att allt fler svenska elever lär sig fler språk än vad jag gjorde när jag gick i skolan och lärde mig min skolengelska och att de läser många ämnen och blir riktigt duktiga i det engelska språket. Vi kan se på utvärderingarna av skolorna. Vi kan också kolla på statsrådets tidigare yrkesutövning; hon uttalade sig väldigt positivt till det här. Sedan har det möjligtvis blivit lite mer ideologiskt debatterat sedan hon blev statsråd i regeringen. Väldigt många av de här skolorna drivs i det som brukar kallas välfärdssektorn. Det har i många lägen blivit ett tvåfrontskrig. Det blir både begränsningar vad gäller det engelska språket och begränsningar i formen för hur de drivs. I detta läge utsätts de här utbildningarna på många sätt. Jag tycker att det vore bra om vi kunde säkerställa att vi fortsatt kommer att ha utbildningar på engelska, kanske till och med i ökad utsträckning. Lärarna som undervisar där får gärna komma från andra länder. Givetvis ska deras undervisning ha god kvalitet. Men när de redan är högt utbildade blir det lite konstigt att de inte ska vara behöriga bara för att de inte genomgår en lång utbildning för att få en svensk lärarlegitimation. frågar om det är rimligt att nedvärderar IB-utbildningarna i antagningssystemet. Nej, det är inte rimligt. Men vi har vårt eget antagningssystem. Jag vill hävda att det påstående som kommer med inte stämmer. Antagningssystemet är ett system som vi har gjort för våra svenska förhållanden, för vad som behövs för att kunna läsa på svenska universitet. Det handlar om att ta hänsyn till kunskaperna hos elever som söker till svenska universitet och högskolor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har stort förtroende för Universitets- och högskolerådets stora arbete med att ständigt utvärdera och följa utvecklingen så att antagningssystemet i sina detaljer kan vara så rättvist som möjligt. Det är inte minst viktigt om vi vill att svenska universitet och högskolor ska få studenter - tidigare elever - som är riktigt duktiga och verkligen klarar sina utbildningar. Men det är också väldigt viktigt för att alla elever i ska känna att det är värt att kämpa och slita i gymnasieskolan för att få de betyg som krävs för att komma in på en drömutbildning. Just därför är det så viktigt att betygssystemet är rättvist, också från elevernas utgångspunkt. Sedan frågar om det är så att det finns - jag tolkar i alla fall frågeställningen som att han har en oro för det - ett dolt motiv: att förhindra att engelskspråkiga lärare kommer hit och undervisar på engelska. Så är det verkligen inte. Jag är väldigt glad över alla lärare som kommer till och bidrar till svensk skola. Om engelskspråkiga lärare kommer hit och undervisar på engelska är det alldeles utmärkt. talar också om betydelsen av att undervisning kan ske på engelska i den svenska skolan. Javisst, det finns fördelar. De fördelarna handlar framför allt om att eleverna får en god engelska med sig. Men som framgår av finns det också stora kunskapsöversikter som visar att det finns nackdelar med att elever undervisas på ett annat språk än modersmålet, framför allt när det gäller kunskapsutvecklingen i de olika ämnen som det undervisas i. Man förlorar viktiga nyanser. Det är också så att undervisningen i svenska kan bli lidande, vilket är väldigt viktigt, eftersom svenska är vårt modersmål. Jag tycker att man fortsättningsvis, även efter att ha läst , bör vara noga med att hålla ögonen på det här med undervisning på engelska. Jag vill absolut inte stänga dörren för det och vill inte minska det i den svenska skolan, men jag tycker att vi ska fortsätta att följa hur elevernas kunskapsutveckling förändras . Engelska är viktigt, men jag vill påminna om att det finns många andra språk som också är viktiga i den globaliserade värld vi lever i och i det vi lever i. Mitt hjärta klappar för franska och tyska, men det gäller även spanska - det handlar om en stor mängd moderna språk. Detta är oerhört viktigt för eleverna att ha med sig ut i livet, inte bara i vidare studier utan också i arbetslivet. hänvisade till Internationella Engelska Skolan. Det är riktigt att det finns en stor skolkoncern i där man har för vana att undervisa en hel del på engelska. Det är också riktigt att den skolkoncernen har tagit emot ett stort antal engelskspråkiga lärare. Det tycker jag är en väldigt positiv del i den svenska skolan. Jag välkomnar alla lärare som kommer hit. Det lämnades en uppgift om att det tar att få en svensk lärarlegitimation. Jag kan passa på att försäkra om att det inte är så längre. Vi ska verkligen säkerställa att den som kommer hit med en utländsk lärarexamen kommer in i svensk skola med legitimation så fort som möjligt. Jag tackar för de svaren och klargörandena. Jag blev lite rädd när jag läste den sista meningen i det skriftliga interpellationssvar jag fick: "Jag anser det därför inte angeläget att arbeta för ett borttagande av detta undantag ." Den anledning som uppgavs var lärarbrist. Jag tycker inte att vi ska basera detta på lärarbrist. Om vi vill ha god kvalitet måste det vara så att vi vill att folk ska komma hit och vara lärare just för att de är bra lärare. Även om vi har gott om lärare i ska vi givetvis vara öppna för lärare som kommer och bidrar med andra språk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag delar också åsikten att det inte bara handlar om engelska utan även om andra viktiga språk, som tyska och franska. Ministerns hjärta brinner lite extra för franskan, som jag inte kan över huvud taget. Jag är mer brinnande för det tyska språket. I vårt närområde pratar dock de allra flesta i alla fall någon form av engelska. Förhoppningen är väl att svenska barn och ungdomar ska bli allt bättre även på engelska. Därför tycker jag att det är rimligt att IB-utbildningen - vi kan börja med den - värderas på samma sätt i som i övriga världen. Det gäller inte minst vårt närområde. Det kan finnas nyansskillnader, men att skulle ha en särart är jag inte riktigt med på. Oavsett om det gäller kommunala skolor eller skolor som tillhör en stor skolkoncern som Internationella Engelska Skolan tycker jag att det är viktigt att lärarna kan komma hit tillfälligt, vara godkända lärare och bidra till utbildningen av våra barn och ungdomar, både i språk och i andra ämnen. Utbildningen ska givetvis kunna ske på engelska, svenska eller andra språk. Tack för debatten! Jag tackar för en trevlig debatt, som baseras på väldigt bra frågor. , som är chef för , sa en gång på en konferens att inget skolsystem någonsin kommer att prestera bättre än förutsättningarna för de lärare som undervisar i skolsystemet. Ska vi höja svenska elevers kunskapsresultat är tillgången på väl utbildade, skickliga och erfarna lärare en fullkomligt ovärderlig förutsättning. Vi har i en förfärlig lärarbrist, och vi har ett stort behov av att rekrytera fler till läraryrket. Jag välkomnar utländska lärare till - inte för att det råder brist, utan för att vi behöver alla de lärare som vill göra nytta i svensk skola. Jag är personligen övertygad om att det finns mycket goda lärarutbildningar i andra länder. Men jag är också övertygad om att vi i har en mycket stark och professionell lärarkår. Vi ska vara väldigt noga med att ha stor tilltro och tillit till de lärare som finns i det svenska skolsystemet. Allt tal om att den svenska lärarutbildningen på något vis har fallerat riskerar förstås att uppfattas som att lärare som kommer från andra länder skulle vara att föredra framför lärare som är utbildade i de svenska lärarutbildningarna. Vi ska vara tacksamma och glada över alla lärare som kommer hit, men vi ska vara minst lika tacksamma och glada över alla lärare som verkar i den svenska skolan. Vi ska verkligen göra allt vi kan för att fler ska vilja bli lärare, för att fler lärare ska vilja stanna kvar i yrket, för att fler lärare ska komma hit från andra länder och för att fler lärare som har lämnat läraryrket ska kunna komma tillbaka till den svenska skolan. Utan bra lärare får vi inga bra skolresultat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.