ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510520 · 2018-04-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:520 Fungerande skola för barn med neuropsykiatriska funktionshinder av (S) till Utbildningsminister (MP) Kunskapen om hur skolgången fungerar för barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) är låg. Den information som trots allt finns tyder på att skolan för dessa elever brister i anpassning med stora konsekvenser för individ och samhälle som följd. Sedan nuvarande skollag trädde i kraft ska elever med autism eller autismliknande tillstånd gå i . Någon särskild uppföljning eller utvärdering av effekterna av dessa förändringar i skollagen gällande barn med autism eller autismliknande tillstånd har inte genomförts, såvitt kan se (Dnr 2017:1000). Detta trots att den nu gått förändringen skedde. Antalet barn som diagnostiseras med NPF har ökat kraftigt , och också den utvecklingen gör det angeläget att följa upp och se över hur stödet till barn med NPF fungerar i svensk skola. Den kunskap som finns om skolgången för barn med NPF kommer enligt i huvudsak från en rapport från om barn med funktionsnedsättning generellt och från en del uppgifter som framkommit i studier av så kallade ”hemmasittare” och av unga som varken studerar eller arbetar. Tyvärr tyder den kunskap som finns på att det finns många brister i stödet till barn med NPF i skolan. Även flera andra rapporter pekar på brister som försvårar skolgången för elever med funktionsnedsättning. Sammantaget finns det anledning att se över skolsituationen för elever med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att ta initiativ för att se över skolsituationen för elever med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, och i så fall hur?
· H510485 · 2018-05-04 09:48:12 — Många är klimatskeptiker och många tänker att de prioriterar andra saker. De har familj, de hinner inte eller de är inte intresserade av ta ett sådant ansvar. Men staten skulle kunna göra som , fast kanske i en annan form. Man kan gå ut med information om vad regeringen gör, vad företagen gör och vad vi tillsammans kan göra och säga att det är väldigt viktigt att vi gör detta. Jag tror att detta skulle ge en signal, särskilt i dessa avreglerade tider när det känns som att ingen styr båten. Allt är individualism. Man ska rösta med fötterna i matbutiken och när man väljer elproducent och så vidare. Det här skapar känslor, även hos dem som är duktiga. De frågar sig hur vi ska hinna ställa om när alla grannar inte bryr sig, inte hinner eller inte har råd. Men om staten skulle ta ett slags helhetsgrepp och göra ett utskick en gång eller någonting sådant tror jag att det skulle ge någon sorts känsla av att vi gör det här tillsammans. Jag tror att det skulle få alla de här fria viljorna att styra åt rätt håll på ett bättre sätt än . Här visades med avsevärd tydlighet vådan av att grunda sina interpellationer bara på det man har läst i medierna. Det är klart att detta var beskedet , men vi har också en myndighet som reglerar detta, och man drog sedermera tillbaka det beslutet. Hade bemödat sig om att prata med energibolaget i fråga eller hade han sett att det där faktiskt inte gäller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Men grunden är likväl ett uppdrag till att se om kan gå före. Svaret på frågan är ja. Det är många utmaningar förknippade med det, och det behövs en hel del teknikutveckling. Men det är inte omöjligt - tvärtom. Den optimism och den positiva energi jag mötte - från det privata näringslivet, från offentliga aktörer och från en hel del gotlänningar - när jag mottog rapporten på tar jag till vara. Därför ska vi gå vidare med det här uppdraget. Vi ska se till att vi har kablar så att vi garanterar att har den energi det behöver om det skulle hända något. Detta behöver varken gotlänningarna eller svenskarna i gemen över huvud taget oroa sig för. Det kommer vi alltid att försäkra oss om. När det gäller energieffektivisering har vi tillsammans med gjort en ganska stor satsning på kommunala energi- och klimatrådgivare i akt och mening att hjälpa medborgarna. upplever jag att medborgarna inte bara är medvetna utan också är väldigt aktiva. Det gäller inte enbart besparingar av elektricitet, utan också sådant som återvinning av matrester och annat för att bidra till en mer hållbar utveckling. På det sättet är svenska folket faktiskt oerhört aktivt. Visst kan och ska vi göra mer. Det är här tekniken med digitalisering, automatisering och elektrifiering kommer in. Jag menar på att vi bör göra detta, och jag känner mig oerhört optimistisk - vi ska kunna klara av utmaningen. Överläggningen var härmed avslutad.
· H510503 · 2018-05-04 09:48:12 — Många är klimatskeptiker och många tänker att de prioriterar andra saker. De har familj, de hinner inte eller de är inte intresserade av ta ett sådant ansvar. Men staten skulle kunna göra som , fast kanske i en annan form. Man kan gå ut med information om vad regeringen gör, vad företagen gör och vad vi tillsammans kan göra och säga att det är väldigt viktigt att vi gör detta. Jag tror att detta skulle ge en signal, särskilt i dessa avreglerade tider när det känns som att ingen styr båten. Allt är individualism. Man ska rösta med fötterna i matbutiken och när man väljer elproducent och så vidare. Det här skapar känslor, även hos dem som är duktiga. De frågar sig hur vi ska hinna ställa om när alla grannar inte bryr sig, inte hinner eller inte har råd. Men om staten skulle ta ett slags helhetsgrepp och göra ett utskick en gång eller någonting sådant tror jag att det skulle ge någon sorts känsla av att vi gör det här tillsammans. Jag tror att det skulle få alla de här fria viljorna att styra åt rätt håll på ett bättre sätt än . Här visades med avsevärd tydlighet vådan av att grunda sina interpellationer bara på det man har läst i medierna. Det är klart att detta var beskedet , men vi har också en myndighet som reglerar detta, och man drog sedermera tillbaka det beslutet. Hade bemödat sig om att prata med energibolaget i fråga eller hade han sett att det där faktiskt inte gäller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Men grunden är likväl ett uppdrag till att se om kan gå före. Svaret på frågan är ja. Det är många utmaningar förknippade med det, och det behövs en hel del teknikutveckling. Men det är inte omöjligt - tvärtom. Den optimism och den positiva energi jag mötte - från det privata näringslivet, från offentliga aktörer och från en hel del gotlänningar - när jag mottog rapporten på tar jag till vara. Därför ska vi gå vidare med det här uppdraget. Vi ska se till att vi har kablar så att vi garanterar att har den energi det behöver om det skulle hända något. Detta behöver varken gotlänningarna eller svenskarna i gemen över huvud taget oroa sig för. Det kommer vi alltid att försäkra oss om. När det gäller energieffektivisering har vi tillsammans med gjort en ganska stor satsning på kommunala energi- och klimatrådgivare i akt och mening att hjälpa medborgarna. upplever jag att medborgarna inte bara är medvetna utan också är väldigt aktiva. Det gäller inte enbart besparingar av elektricitet, utan också sådant som återvinning av matrester och annat för att bidra till en mer hållbar utveckling. På det sättet är svenska folket faktiskt oerhört aktivt. Visst kan och ska vi göra mer. Det är här tekniken med digitalisering, automatisering och elektrifiering kommer in. Jag menar på att vi bör göra detta, och jag känner mig oerhört optimistisk - vi ska kunna klara av utmaningen. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510522 · 2018-05-02 00:00:00 — Interpellation 2017/18:522 Kvaliteten i sfi-undervisningen av (M) till Statsrådet (S) Betydelsen av vuxenutbildning i svenska för invandrare som en integrerande funktion är större . Kunskaper i det svenska språket är viktigt, både för människors möjligheter att komma in i samhället och för att de ska kunna få ett jobb och en egen försörjning. En hög kvalitet i sfi-undervisningen är därför av största vikt. Men tyvärr visar Skolinspektionens senaste granskning av 15 sfi-verksamheter på stora brister i undervisningen. I granskningen konstaterar Skolinspektionen bland annat att undervisningens arbetssätt och arbetsformer behöver individanpassas för att möta de enskilda elevernas förutsättningar och behov. En återkommande beskrivning av undervisningen är att eleverna ofta möter samma lektionsupplägg och i stället för att gå vidare i undervisningen får repetera samma uppgift om. Granskningen visar också att undervisningen inte alltid är tillräckligt utmanande, att den ligger på för låg nivå eller att elever inte uppfattar innehållet som relevant. Konsekvenserna av detta kan bli att elever tappar motivationen och att studiegången förlängs eller att elever väljer att hoppa av sin utbildning, enligt Skolinspektionen. Dessa brister i undervisningen riskerar att hämma sfi-elevernas kunskapsutveckling och därmed också försvåra deras möjligheter att delta i samhället och att få ett jobb. Att regeringen har tillsatt en utredning för att titta på hur man höja kvaliteten i sfi-undervisningen är både vällovligt och välkommet. Men kvalitetsbristerna är här och , och regeringen, ansvariga myndigheter och skolhuvudmän behöver redan nu agera för att höja kvaliteten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vid sidan av den kommande utredningen, vad avser regeringen och statsrådet att redan nu göra för att höja kvaliteten i sfi-undervisningen så att elever i sfi snabbare kan lära sig svenska och få ett jobb?
ip · H510523 · 2018-05-02 00:00:00 — Interpellation 2017/18:523 Amorteringskrav och fallande nyproduktion på bostadsmarknaden av (M) till Statsrådet (MP) Skärpt amorteringskrav och insats gör att många vanliga inkomsttagare inte kan köpa en bostad. Nyproduktionen går kraftigt ned och många bostadsprojekt blir inte av. Färre lägenheter byggs, och med det krympande utbudet står människor och kan varken köpa eller flytta till större eller mindre då nya krav ger små möjligheter till finansiering på grund av för låg inkomst. Regeringen lamslår bostadsmarknaden. Amorteringskravet har lett till minskat utbud och kraftigt minskad rörlighet, vilket gör det omöjligt för de flesta att finansiera en bostad. Dessutom visar det sig nu att regeringens stora vallöften visar sig bli en ren flopp, inte minst i där regeringens bostadspolitiska flaggskepp inte har gett en enda hyresrätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera med anledning av effekterna av det skärpta amorteringskravet och den fallande nyproduktion som vi nu ser på bostadsmarknaden?
ip · H510524 · 2018-05-02 00:00:00 — Interpellation 2017/18:524 Ändringar i utlänningslagen av (SD) till Statsrådet (S) av regeringsinnehav har sittande regering inte åtgärdat de stora problem vi har med att utlänningar som begår brott i utvisas i mycket låg utsträckning eller i många fall inte alls, trots grova brott. Min fråga till statsrådet är därmed: Varför har regeringen inte föreslagit ändringar i utlänningslagen som ser till att utvisning blir obligatorisk när en utlänning dömts för brott alternativt gör utvisning till huvudregel, så att andelen som utvisas åtminstone kraftigt ökar?
ip · H510526 · 2018-05-02 00:00:00 — Interpellation 2017/18:526 Långa vårdköer till BUP av (M) till Socialminister (S) Larmrapporterna duggar allt tätare om krisen inom barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, i . Föräldrar, skolan och inte minst unga slår larm om konsekvenserna av att köerna är så långa. För det barn som mår så dåligt att denne inte klarar av att gå i skola blir konsekvenserna mycket påtagliga och leder ibland till och med till att barnet får gå om ett läsår. Vi kan konstatera att väldigt många barn och unga mår psykiskt dåligt i . har antalet sökande till BUP fördubblats. kom rapporter om unga som fått vänta på neuropsykiatriska utredningar. Väntetiderna ligger i genomsnitt på . På många håll i är köerna för att komma till BUP årslånga. Detta är en fullständigt ohållbar och oacceptabel situation och det skapar stora problem för barnen, för deras familjer och för skolan. är det ett stort mänskligt lidande. I vissa socialdemokratiskt styrda landsting och regioner är läget så pass akut att man kan få vänta på psykologkontakt. Det finns flera skäl till krisen. Antalet barn och unga som mår dåligt har exploderat , och många av de nyanlända till har traumatiska upplevelser som behöver behandlas. Det finns inte tillräckligt med utbildad personal, och på vissa håll är effektiviteten låg med få besök per dag. Många som jobbar inom BUP säger upp sig på grund av den dåliga arbetsmiljön och stressen. Detta sammantaget gör att krisen är både djup och lång, och köerna växer. Detta är primärt landstingens ansvar men har blivit ett problem för hela samhället. Att regeringen satsar pengar för insatser inom området psykisk ohälsa är bra, men i ett läge där befolkning har växt mycket snabbt, och i det läge som råder med psykiska problem, så räcker det inte. I svaret på en skriftlig fråga från mig skriver ministern att hon och regeringen avsatt ytterligare pengar för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända. Det behövs säkert, men får vi inte glömma att består till större delen av andra unga människor och alltför många av dessa står redan i de rekordlånga köerna. Det är vår bestämda uppfattning att det behövs ett helhetsgrepp kring krisen inom barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur planerar regeringen att korta köerna så att de unga som behöver får kontakt med psykolog eller psykiater får adekvat hjälp innan det är för sent?
ip · H510528 · 2018-05-02 00:00:00 — Interpellation 2017/18:528 Lärarbristen av (M) till Statsrådet (S) Allt färre vill bli förskollärare, grundlärare och ämneslärare. Totalt minskade andelen sökande till lärarutbildningarna . För utbildningarna till förskollärare var minskningen . Detta visar Universitets- och högskolerådets (UHR) analys av antalet sökande till höstens högskoleutbildningar. larmade om att lärarbristen har förvärrats ytterligare. saknas 77 000 heltidstjänstgörande lärare. Med tanke på den stora brist på utbildade förskollärare som vi också har är det särskilt oroande att även förskollärarutbildningen – som historiskt sett haft ett högt och stabilt söktryck – nu tappar i söktryck. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra konkret för att vi ska få fler skickliga lärare och förskollärare i våra klassrum och förskolor och för att fler ska se förskollärar- och lärarutbildningen som sitt förstahandsval?
ip · H510529 · 2018-05-03 00:00:00 — Interpellation 2017/18:529 Långsiktiga förutsättningar för mjölksektorn av (KD) till Statsrådet (S) Det har gått en mycket allvarlig kris inleddes inom den svenska mjölksektorn. Efter en mycket kraftig nedgång vände priserna uppåt men viker nu nedåt igen. Den svenska mjölkproduktionen minskar . I övriga ökar däremot mjölkproduktionen. Detta visar att den svenska nationella politiken gentemot våra inhemska mjölkbönder har varit bristfällig. Frågan är om vi i från politiskt håll under dessa kritiska år gjort tillräckligt för att säkra fortsatt mjölkproduktion i . När krisen var som djupast 2015 kallade landsbygdsministern till ett högnivåmöte med branschens företrädare, och en handlingsplan med 87 punkter togs fram. Men branschen väntar fortfarande på politiska åtgärder för att trygga mjölkbranschens långsiktiga förutsättningar. Alla aktörer – mejerier, banker, butiker och framför allt mjölkbönder – lyfter upp en förväntan om att politiken ska ta sitt ansvar för en fortsatt svensk mjölkproduktion. Antalet mjölkföretag fortsätter att minska i . Det är av största vikt att även mjölksektorn får en chans att nå livsmedelsstrategins mål om ökad konkurrenskraft och ökad självförsörjningsgrad. Vi behöver behålla de mjölkbönder och de mjölkkor som vi har i landet. Detta är nödvändigt för att bevara den inhemska mjölkproduktionen. Då måste branschen kunna lita på att det går att leva på sin näring även . Annars kommer bara fler och fler mjölkbönder att lägga ned sin verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att säkerställa en långsiktig lönsamhet i den svenska mjölkproduktionen?
ip · H510530 · 2018-05-04 00:00:00 — Interpellation 2017/18:530 Konsekvenser av president uttalande av (KD) till Utrikesminister (S) Vid ett möte med palestiniernas nationella råd på höll den palestinska myndighetens president ett linjetal. I det långa talet, som också sändes på den palestinska myndighetens tv, gick till häftig attack mot judarna och deras roll i Förintelsen. – Varför hände detta (Förintelsen), frågade sig retoriskt och utvecklade: – Fientligheten mot judar berodde inte på deras religiösa identitet utan på grund av deras sociala funktion i samhället, som förknippas med ocker och bankverksamhet. hävdade även att ashkenaziska judar (judar främst från ) inte har någon semitisk koppling och därmed inte har hemortsrätt i . har mycket goda relationer med den palestinska myndigheten, har som enda land i EU erkänt som en stat och är en av dess största biståndsgivare. Vilka konsekvenser får president antisemitiska uttalande? Enligt min uppfattning bör vi sluta betala ut pengar om inte tar tillbaka sitt uttalande. TT har sökt utrikesminister för en intervju. Hennes kabinettssekreterare var på plats när president höll sitt linjetal . Utrikesministerns presstab hänvisar till ett inlägg på Twitter där hon fördömer utspel. ”Talet som den palestinske presidenten gav innehöll oacceptabla yttranden”, skriver . Min fråga till utrikesminister är: Kommer antisemitiska uttalande att få någon praktisk konsekvens i kontakter med den palestinska myndigheten? Kommer regeringen att kräva att tar avstånd från sitt uttalande och ber om ursäkt? Kommer antisemitiska uttalande att resultera i att stoppar hela eller delar av sitt omfattande ekonomiska stöd till ?
ip · H510531 · 2018-05-04 00:00:00 — Interpellation 2017/18:531 av (M) till Statsrådet (S) Regeringens förslag att inkorporera har mött stor kritik. Bestämmelserna i konventionen är allmänt hållna och liknar snarare mål- eller portalparagrafer än bestämmelser som lätt och tydligt kan tillämpas på enskilda fall. Genom förslaget lämnar regeringen ett stort ansvar till domstolarna, som både måste uttolka bestämmelserna och avgöra hur bestämmelserna ska tillämpas vid eventuella lagkonflikter. Oförutsebarheten i förslagen ökar också genom att regeringen föreslår att man först inkorporerar konventionen för att därefter utreda hur konventionen behandlas i svensk lagstiftning och analysera konventionsbestämmelsernas innebörd utifrån svenska förhållanden. Ordningen borde förstås vara den omvända, vilket också Lagrådet har påpekat. Ett tydligt exempel på en lagkonflikt som kan uppkomma är artikel 20 i konventionen, där möjligheten att placera ett barn enligt kafalah nämns. Kafalah är ett islamiskt juridiskt begrepp som liknar adoption men som inte tillämpas i svensk rätt. Genom att inkorporera enligt regeringens förslag kan kafalah få en rättslig betydelse i svensk rätt. I får fransk domstol inte längre besluta om adoption när ett barn har omhändertagits enligt kafalah (om barnet inte är fött i och har sitt hemvist där). Denna rättsutveckling riskerar vi också att få i om regeringens förslag blir verklighet. Detta är risker som inte är villiga att ta. Barns rättigheter är för viktiga för att reduceras till symbolpolitik. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att kafalah inte kommer att tillämpas, trots att det nu får en rättslig betydelse i svensk rätt? Hur ser statsrådet på att förslaget att inkorporera innebär att lagstiftningsmakt överförs från till domstolarna? Är statsrådets uppfattning att en inkorporering av är det bästa och mest effektiva sättet att stärka och utveckla barns rättigheter i ?
ip · H510534 · 2018-05-08 00:00:00 — Vi har mångmiljardsatsningen på bredband på svensk landsbygd. Vi har satsningen på livsmedelsbutikerna på svensk landsbygd. Vi har satsningen på lärcentrum på svensk landsbygd. Vi har satsning på regionala exportcentrum. Vi har till och med en satsning på potthålen på grusvägarna på svensk landsbygd. Vi har avsatt 1 miljard till livsmedelsstrategin för att vi vill, precis som ledamoten sa, ha gröna ängar och hagar. Livsmedelsstrategin är en förutsättning för att vi ska ha det. När det gäller rovdjuren har vi ställt krav på skyndsam behandling i rättsinstanserna. Det är stor skillnad mot tidigare då det var total katastrof i detta. Vi är på väg att kunna hantera detta på ett klokt och bra sätt. Vi ser att vargstammen faktiskt har minskat, och det beror på att vi har fått ordning och reda på jakten. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510535 · 2018-05-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:535 Kreditrestriktioner på bostadsmarknaden av (M) till Statsrådet (MP) Bostadsbyggandet i är förvisso på en relativt sett hög nivå, och det är positivt. Detta beror dock inte på regeringens förda politik utan snarare på den rådande högkonjunkturen, en positiv arbetskraftsutveckling, alliansregeringens tidigare reformer och det stora antal detaljplaner och markanvisningar som togs fram 2006–2014. Detta till trots anger 255 kommuner att de har ett underskott på bostäder, vilket är 15 fler än 2016, och bara en enda kommun säger sig ha ett överskott. Med nuvarande byggtakt uppnås heller inte de 600 000 nya bostäder som menar behövs till 2025, varav en majoritet måste till i storstadsregionerna. Därtill pekar allt på att högkonjunkturen nu planar ut och att bostadsproduktionen snarare viker nedåt än fortsätter uppåt. har ett antal kreditrestriktioner trätt i kraft vilket har minskat människors möjligheter att efterfråga bostäder och utgör ett samlat hinder för ökat bostadsbyggande. Den senaste restriktionen är regeringens genomförande av ytterligare skärpta amorteringskrav, det andra . skärpte därtill bankerna sin kreditgivning i form av lägre skuldkvotstak och högre kalkylräntor. Följden har blivit ett kraftigt minskat bostadsbyggande och lägre efterfrågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att göra det enklare att ta sig in på ägarmarknaden efter den senaste skärpningen av amorteringskravet? Anser statsrådet att regeringen bör vidta åtgärder som kan minska kreditrestriktionerna på bostadsmarknaden, och i så fall vilka?
ip · H510536 · 2018-05-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:536 Naturvärdesbedömningar av (MP) till Närings- och innovationsminister (S) har FSC-certifierat sitt skogsbruk. Naturvärdesbedömningar ska göras, och områden med höga naturvärden ska skyddas, inte avverkas! Det finns flera skogar som naturvårdare har aktualiserat, och det har varit uppenbart att bedömning inte har varit komplett. Några exempel från södra : Melakträskliden, Brännliden, Strandberget, lövbrännan vid Svartberget, Guorpaliden, Laxtjärnberget och Njoka. har i samtliga dessa fall vägrat redovisa sina naturvärdesinventeringar. Det finns många fler exempel. skogspolitiska chef försäkrade i programmet Naturmorgon att bolaget naturvärdesbedömer alla naturskogar innan de avverkas. Han sa att detta är en garanti för att inga skogar med höga naturvärden huggs. Men har länge frångått sina åtaganden om både sina naturvärdesbedömningar och sin garanti. Bolaget offentliggör i många fall inte sina bedömningar. Ofta är det bara avverkningsplaneraren som fått tycka till om naturvärden när hen planerade avverkningen. har använt sin försäkran om gjord kompetent naturvärdesbedömning som motivering för att avverka naturskogar med höga naturvärden, många av nyckelbiotopsklass. Staten äger , och vi har som mål att 17–av den produktiva skogsmarken ska skyddas. äger många områden som har skyddsvärde. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vad avser ministern att göra för att de innehav som äger och som är lämpliga för skydd ska kunna avsättas, och i de fall olika åsikter om deras skyddsvärde finns, har bolaget en offentlighetspolicy som publicerar alla data bolaget har som grund för en saklig debatt? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka transparensen inom ?