ip · H510545 · 2018-05-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:545 Möjligheterna att få utlandsvård av (C) till Socialminister (S) har för sina medlemmars och sin patientgrupps räkning framfört oro för att en dom i kommer att, genom tillämpning, försvåra för dem att få möjlighet till utlandsvård. har framfört att deras patientgrupp och medlemmar anser att de inte får rätt till utlandsvård med ersättning från på ett sätt som ger dem den sjukvård de inte kan få i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ i anledning av den kritik och oro som dessa patientföreningar framfört? har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av kritik och oro som personskadeförbundet , Nack-, Rygg- och Hjärnskadades rätt till utredningar och diagnos efter trauma, har framfört. framför oro kring möjligheterna till vård utomlands för denna patientgrupp. Regeringen utgår från att och landstingen följer den reglering som finns, som syftar till att EU-medborgare ska få tillgång till en säker, gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Utgångspunkten är att den gränsöverskridande vård som ersätts ska motsvara och uppfylla de höga krav på vetenskaplig evidens, säkerhet och effekt som den vård som erbjuds av det allmänna i gör. Vilken vård patienter har rätt att få bekostad är därigenom indirekt reglerat genom landstingens och kommunernas ansvar att erbjuda en god hälso- och sjukvård inom sina ansvarsområden enligt hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen följer också kontinuerligt den gränsöverskridande vården, både ur den enskildes perspektiv och på övergripande nivå. Bland annat har ett uppdrag getts till myndigheten för socialförsäkringen att kartlägga och analysera hantering av vårdförmåner inom EU enligt och rådets förordning 883. Granskningen ska inkludera hantering i förhållande till både enskilda försäkrade och berörda myndigheter, kommuner och landsting. Uppdraget ska redovisas . Regeringen är också medveten om problematiken och svårigheten för de personer som lider av kroniska och i många fall också invalidiserande smärttillstånd. Regeringen har därför gett i uppdrag att analysera vården och vårdutfallet för personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd. I dialog med patient- och professionsorganisationer, vid studiebesök vid smärtrehabiliteringsenheter samt utifrån enkätundersökningar av vården har en rad faktorer som kan bidra till en förbättrad vård för personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd identifierats. Förbättringsområden som identifierats avser såväl vårdens organisation och utveckling som dess tillämpning av ny kunskap. Vården behöver uppnå en förbättrad samordning mellan olika vårdnivåer samt koordinering av rehabilitering och sjukskrivning. Beaktande av hela vårdkedjan, från akutfas till långvarig fas - vilket också omfattar sekundärprevention och implementering av befintlig kunskap om riskfaktorer för långvariga smärttillstånd - är en nyckelfaktor för vårdgivarna att utveckla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack, socialminister , för svaret på min interpellation om möjligheterna att få utlandsvård! Min interpellation är särskilt inriktad på sjukvård för dem som drabbats av nackskador. Hösten skrev jag en motion till om en uppföljning av åtgärdsförslag. har jag kontaktats av många företrädare för patientorganisationer för nackskadade personer. När jag träffar företrädare för nackskadades patientföreningar och i flera mejl och brev till mig framför de ett stort missnöje över att de inte får möjlighet till vård utomlands med ersättning från . Detta har de också framfört till socialministern. I nättidningen var en debattartikel införd från och vetenskapsråd med rubriken med besvär efter nacktrauma tvingas fly . Personer med nacktrauman är överrepresenterade bland vårdflyktingar. De vill se ett kunskapscenter och ett nationellt kvalitetsregister. Socialministern har svarat mig att Inspektionen för socialförsäkringen fått ett uppdrag att kartlägga och analysera hantering av vårdförmåner inom EU. Det är ett uppdrag som ska redovisas till regeringen . Regeringen har också gett i uppdrag att analysera vården och vårdutfallet för personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd. Som jag uppfattar det finns det i ett stort misstroende mellan patienter med nackskador och hälso- och sjukvården och dess professionella och politiska företrädare. Patienterna anser inte att de får den specialistvård som de behöver i landet, och många vägras ersättning från för den specialistvård de vill söka eller har sökt utomlands. Jag är väl medveten om att all utlandsvård som erbjuds smärtpatienter inte är metodmässigt och inte heller kvalitetsmässigt bra för patienterna. Men många försöker att få komma till de vårdgivare utomlands som lovar dem hjälp. Det skulle därför behöva tillskapas en expertgrupp i som särskilt utvärderar den utlandsvård som erbjuds smärtpatienter - en grupp där också företrädare för patientföreningarna skulle behöva medverka för att skapa ett bättre förtroende. Som situationen är nu är alltså förtroendet dåligt. Det behöver göras en hel del för att återvinna patienternas förtroende för både och sjukvården. Med det misstroende som finns i landet när det gäller smärtsjukvården borde det, som jag ser det, inte behövas fler årslånga utredningar för att socialministern ska kunna instämma i behovet av ett och ett kvalitetsregister för patienter med nacktrauman - alltså de förslag som framför. Hur ser socialministern på förslag? Tack, , för en angelägen interpellation! Jag har också träffat . Den fråga som tas upp initialt i interpellationen handlar om den oro som har uttryckts från . När det gäller rättsliga prövningar är det, precis som interpellanten säger, som efter ansökan från en patient prövar frågan om ersättning och ger förhandsbesked enligt ersättningslagen. Det är också som prövar rätten till ersättning enligt förordning 883. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den prövning som ska göra ska utgå från det förhållande som är mest fördelaktigt för patienten. Grundregeln är att ersättningen ska motsvara vad vården skulle ha kostat i det egna . Men det har kommit vissa domar som även slagit fast att patienter ska ersättas för faktiska kostnader. Den prislapp som landstingen har satt har då ansetts vara alltför schablonmässig. Den har dessutom skiftat mellan olika landsting. Jag tycker att det här är en väldigt viktig interpellation. Som påpekas i interpellationen har ett antal fall överklagats. Som det juridiska läget är just nu finns fall som bifallits av HFD men även fall där HFD har ändrat beslut om ersättningsnivå till fördel för patientens ansökan om ersättning för faktisk kostnad. Vi har alltså domar just nu som går åt olika håll. Med tanke på den oro som har uttryckts med utgångspunkt i domen är det inte ett helt klart läge rent rättsligt just . Jag tycker att det är otroligt viktigt att man som svensk medborgare har rätt och ska ha rätt att söka vård i ett annat EU-land och kunna få ersättning i sitt hemland. Grunden är att alla EU-invånare ska ha tillgång till en bra och säker hälso- och sjukvård som tillgodoser specifika behov. Och vi måste såklart vara säkra på att alla får bästa möjliga vård och inte behöver betala allting ur egen ficka. Vi måste utgå från att och landstingen följer den reglering som finns och som jag relaterade till tidigare. Den syftar just till att EU-medborgare ska få denna tillgång. Vi deltar också på EU-nivå i arbetet och följer kontinuerligt den gränsöverskridande vården. Det gör vi både ur den enskildes perspektiv och på övergripande nivå. Det uppdrag som vi nu har gett till Inspektionen för socialförsäkringen är viktigt för att vi ska få en tydlig kartläggning och analys av om vi kan luta oss mot hantering av vårdförmåner inom EU. Det är naturligtvis väldigt viktigt att vi får bättre kunskap. Det handlar både om vården i och om kvaliteten på vården utomlands och kostnaden för den. Den dom som kom i har väckt stor oro bland företrädare för patientorganisationerna. Man uppfattar att en mycket stor del av möjligheterna till utlandsvård kommer att försvinna. Därför är det viktigt att agerar snabbt och ger signaler om detta. Men för att signalerna ska bli tydliga krävs det också en överblick av vilka förutsättningar som finns när det gäller att få en vård som gör nytta utomlands och att man tittar på kostnaderna för den. Som jag ser måste man ha en expertgrupp för att utvärdera detta. Sedan behöver det också följas upp löpande eftersom det tillkommer nya vårdgivare som erbjuder vård, och då gäller det att kunna bedöma om denna vård är något som ska ersätta patienterna för. Normalt ska det kunna ske som en förhandsprövning, och då behöver denna kunskap finnas. saknas denna kunskap. Kommer socialministern att medverka till att detta går lite snabbare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som jag ville klargöra i mitt förra inlägg har vi inte ett entydigt rättsläge, utan vi har domslut från som pekar åt olika håll. Därför tror jag att den kartläggning och granskning som Inspektionen för socialförsäkringen ska göra är viktig att få på plats. Den ska inkludera hantering i förhållande till såväl enskilda försäkrade som berörda myndigheter samt kommuner och landsting. Vi har dessutom som pekar på andra förbättringsområden som rör denna grupp och som jag räknade upp i mitt svar. Det förslag som förs fram här om en expertgrupp tar jag givetvis med mig till som ett inspel. Det finns vidare något som jag inte har sagt tidigare och som inte heller nämndes i interpellationssvaret, och det utgår lite grann från den fråga som ställde i sitt första inlägg. har nämligen fått i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera skadereglering vid personskada, vilket ju i högsta grad berör den grupp vi talar om. Den generella bilden är att handläggning av personskador fungerar väl. till alla förekommande personskador är det ett förhållandevis litet antal klagomål på skaderegleringen. Men vi är givetvis medvetna om att utgången i ett personskadeärende kan få stora konsekvenser för den skadelidande och att en hel del skadelidande, precis som sas i det första inlägget, saknar tilltro till skaderegleringen i försäkringsföretagen. uppföljning och tillsyn av skaderegleringsprocessen är också viktig för att vi ska tillse att de processer, rutiner och systemstöd som försäkringsföretagen använder i skaderegleringen fungerar på ett sätt som man kan ha tilltro till och som vi, åtminstone så säkert vi kan, ska kunna säga är tillfredsställande. Skaderegleringsprocessen är viktig. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till finansmarknadsminister om detta, och fick då svar av statsrådet . Tyvärr ingav det inte så mycket hopp om att det kan bli förbättringar. Jag tycker ändå att det är viktigt att uppmärksamma att många upplever att de läkare som anlitas av försäkringsbolagen har ett mycket stort inflytande på de beslut som tas i skaderegleringen, vilket gör att förtroendet för skaderegleringen och den uppföljning som ska ske inte är gott. Jag tackar för socialministerns löfte att ta med sig förslaget om en expertgrupp och överväga det, för jag tror att det skulle vara viktigt för att återskapa förtroendet för hälso- och sjukvården vad gäller bedömningarna hos . Då behövs en expertgrupp där också patientföreningarna får möjlighet till insyn och medverkan så att förtroendet kan återskapas. Annars skadar detta i stor utsträckning förtroendet också för politiken. Det är därför mycket viktigt att politiken klarar av att lösa dessa problem. Det är en viktig fråga, och jag hoppas att denna debatt har kunnat klargöra lite mer om rättsläget och de initiativ som regeringen har tagit för att försöka skaffa sig en bättre bild i en fråga som när det väl gäller betyder mycket för enskilda individer. Avslutningsvis ska jag komma tillbaka till det som jag nämnde i mitt svar och som interpellanten också tog upp i sitt slutanförande, nämligen vikten av att vårdgivarna verkligen tar till sig de tydliga områden som pekar ut i sin rapport där förbättringar måste ske för just denna patientgrupp. Det handlar om tillämpning av ny kunskap inom området. Här behöver vårdgivarna bli bättre. Det behövs en förbättrad samordning mellan olika vårdnivåer. Hela vårdkedjan måste beaktas för denna patientgrupp, även efter den akuta fasen. Rehabilitering och sjukskrivning behöver koordineras på ett betydligt bättre sätt än . Med tanke på det misstroende som finns tror jag att det är bra att har fått uppdraget av regeringen att kartlägga och analysera skaderegleringen vid personskada. Förhoppningsvis kan vi då öka tryggheten för dem som är berörda. Jag tackar interpellanten för en bra och viktig debatt och önskar trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad.