ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510379 · 2018-02-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:379 av (M) till Statsrådet (S) I årliga mätning av äldreboenden runt om i visar dess undersökning att de privata aktörerna är bättre än de kommunala. På 18 av de uppvisar de privata aktörerna bättre resultat än de kommunala. Till exempel har privata utförare i mycket större utsträckning aktuella rutiner för vårdplanering på plats, exempelvis rutiner för läkemedelsgenomgångar, jämfört med kommunala boenden. Det är den här typen av boenden som hotas av Socialdemokraternas vinstutredning, och flertalet av dessa fullt fungerande och bevisligen bättre aktörer kan tvingas lägga ned om utredningens förslag går igenom. Detta hotar inte bara kvaliteten för de äldre utan också tusentals arbetstillfällen, ofta kvinnors arbeten, och kväver innovationskraften att förbättra och utveckla omsorgen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : I och med att de privata aktörerna inom omsorgen fungerar bättre men hotas av vinstutredningens förslag, är statsrådet då fortfarande beredd att gå vidare med de förslag som utredningen föreslår, trots att de skulle få kraftigt negativa konsekvenser för de här verksamheterna?
ip · H510380 · 2018-02-13 00:00:00 — Interpellation 2017/18:380 De nya amorteringskraven av (M) till Statsrådet (MP) skärps amorteringskravet på bolån, vilket innebär att nya lån som överstiger en persons årsinkomst med 4,5 gånger ska amorteras med utöver de nu befintliga kraven. Det är redan mycket svårt för många att köpa en bostad. I behöver man komma upp i miljoninkomster för att få låna till en bostad. Att regeringen ensidigt väljer att ytterligare skärpa amorteringskraven försvårar otroligt mycket för alla, speciellt för unga. Det är känt att bostadsmarknaden, trots de senaste årens uppgång i byggande, kännetecknas av en alldeles för stor stelhet. Rörligheten är alldeles för låg och en skärpning av amorteringskraven underlättar inte denna rörlighet. Även med god ekonomi och goda marginaler blir det osäkert att köpa en bostad, och för dem utan en hög lön eller stort kapital blir det omöjligt. Äldre som bor i en för stor bostad, som de vill kunna sälja, riskerar i praktiken en dyrare månadskostnad om de flyttar till en mindre bostad än om de bor kvar. Regeringen har, i stället för att ta ett helhetsgrepp kring bostadssituationen, valt att ta detta ensidiga grepp. Kritiken har varit bred, från bland annat och , gästprofessor på och tidigare vice riksbankschef. Den senare menar att skäl för ytterligare amorteringskrav saknas. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Hur motiverar statsrådet de skärpta amorteringskraven? Vilka analyser har statsrådet byggt sitt ställningstagande på när han har motiverat skärpta amorteringskrav?
ip · H510381 · 2018-02-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:381 Självmord bland barn och unga i asylprocessen av (V) till Statsrådet (S) Allt fler ensamkommande unga begår självmord i samband med avvisningsbeslut. Det går dock inte att veta helt säkert hur många det rör sig om då dödsorsak inte registreras vid utländska medborgares dödsfall i . Enligt dog 130 asylsökande . Av dem var 11 stycken barn. Och det var bara de som var registrerade hos . Ingen myndighet för någon statistik över hur de dog – eller över hur många som tog sitt liv. Organisationen står inte ut har samlat in uppgifter från vuxna personer med någon relation till de berörda ensamkommande. Det är gode män, familjehem, goda vänner eller personal som träffat den unge genom sitt arbete. De rapporterar att 15 av 35 000 ensamkommande ungdomar begick självmord (ungefär 1/2 000). begick 128 av övriga ungdomar i åldersgruppen 15–självmord (1/9 000). Det handlar alltså om barn och unga som flytt från krig och terror. Ensamma har de lyckats ta sig till . De har sedan tagit livet av sig i när de har fått besked om att de inte får stanna här. Det är nästan fem gånger högre risk att en ung människa tar livet av sig om hen är asylsökande. Undersökningen som organisationen står inte ut har gjort visar också av vilka orsaker de unga har valt att ta sina liv. Det är vid avslag, åldersuppskrivningar, deportationer samt andras självmord och deportationer som risken är som störst. Många organisationer föreslår amnesti för denna mycket utsatta grupp. Andra som till exempel konstaterar att det finns en koppling mellan suicidförsök bland asylsökande barn och deras asylprocess. Därför föreslår de bland annat att det inom ramen för utvärderingen av den tillfälliga utlänningslagen ska inkluderas en bred analys av lagens effekt på barnens psykiska hälsa. konstaterar också att det finns skillnader inom landet när det gäller tillgången till stöd, vård och behandling, att rätten till vård gäller varje barn och att jämlikheten behöver säkras. () har också kommit fram till att det finns brister i tillgången till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) och att barn som fått uppehållstillstånd och barn som är asylsökande inte behandlas på samma sätt. BO föreslår bland annat att elevhälsans mandat och resurser ska utökas, att BUP:s roll och ansvar för de ensamkommande barnen ska tydliggöras och att rätten till boende och skolgång ska stärkas. Asylsökande barn tar i högre grad än andra barn sitt liv, och rätten till vård är inte självklar för dem. Vet regeringen om detta? Har regeringen tillsatt en kriskommission? Har regeringen tagit förslagen från till exempel på allvar när man utformat ett lagförslag om ensamkommande unga? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är acceptabelt att asylsökande barn inte behandlas på samma sätt som barn med uppehållstillstånd när det gäller rätten till stöd, vård och behandling? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska antalet självmord bland barn och unga i asylprocessen?
ip · H510382 · 2018-02-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:382 En exitskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringens planerade exitskatt är ett slag i magen på alla familjeföretag i och kommer att riskera att generationsskiften i familjeföretag kompliceras till det yttersta. Om förslaget går igenom skulle många familjeföretagare antingen tvingas sälja sitt företag för att ha råd att betala skatten eller tvingas ta in andra ägare. Ingetdera av alternativen är av speciellt stort intresse för många. har omfattande regelbördor och höga skatter vad gäller generationsväxling i företagen. Detta har Företagarna och andra pekat ut som en orsak till att få företag lyckas växa sig stora. Exitskatten kan komma att bli droppen som får bägaren att rinna över, vilket allvarligt skulle skada svensk konkurrenskraft och företagande. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Avser finansministern att gå vidare med förslaget om en exitskatt?
ip · H510383 · 2018-02-16 00:00:00 — Interpellation 2017/18:383 Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) ”Ineffektiv”, ”långsam”, ”stelbent”… Kritiken är inte nådig i en ny undersökning gjord av Arbetsförmedlingen själva om hur myndigheten uppfattas av arbetslösa, arbetsgivare och av allmänheten. Andra ofta förekommande ord är ”omodern”, ”fantasilös” och ”inkompetent”. Bland allmänheten tycker att Arbetsförmedlingen sköter sitt uppdrag mycket eller ganska dåligt. Bara drygt var tionde tycker att det sköts mycket eller ganska bra. Siffrorna är sämre än för och betydligt sämre än för både och Systembolaget, som angetts som jämförelser. När de arbetslösa får precisera vad som är negativt med Arbetsförmedlingen kommer svar som ”Fyller absolut ingen funktion”, ”Vissa ska inte jobba med människor” och ”Allt”. Med anledning av ovan vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av den kraftiga kritik som framkommit mot Arbetsförmedlingen? omstruktureras för att möta dagens och morgondagens behov?
ip · H510384 · 2018-02-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:384 Hanteringen av demokratifrågor av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Kultur- och demokratiministerns arbete med demokratifrågor har tidigare väckt många frågor. Den kritik som hon fick för arbetet mot våldsbejakande extremism ledde sedermera till att ansvaret lyftes från hennes bord. ser vi att kultur- och demokratiministerns arbete med demokratifrågor återigen väcker kritik från flertalet håll. Kultur- och demokratiministern har i arbetet med att motverka islamofobi i samhället gett Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) i uppdrag att genomföra insatser mot rasism gentemot muslimer. Jag vill instämma i betydelsen av att jobba hårt med insatser gentemot islamofobi, antisemitism och homofobi, samt andra typer av hatbrott, vilket är ett växande problem i . Det som dock väcker frågor är att kultur- och demokratiministerns uppdrag till SST i sin tur har gått vidare till studieförbundet , som vid flertalet tillfällen gjort sig kända för att ha bjudit in hatpredikanter som föreläst och spridit antisemitisk propaganda, manat till jihad för att utplåna staten , uttryckt hat mot homosexuella och kvinnor och som internationellt har bedrivit påverkansarbete för att misskreditera arbete gentemot hedersbrott. Via SST har man fått för det arbete som SST har delegerat vidare. Med anledning av ovanstående vilja fråga kultur- och demokratiminister : Hur motiverar ministern att det är förenligt med regeringens demokratiarbete att organisationer med tveksamt demokratisk trovärdighet får ta del av regeringsuppdrag samt även tillgång till statligt ekonomiskt stöd?
ip · H510386 · 2018-02-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:386 Svensk gruvnäring och cirkulär ekonomi av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) ställde jag en interpellation till miljöminister . Interpellationen behandlade den beställda utredningen från om förbud mot uranbrytning, som ska ses i ljuset av den utredningen som närings- och Innovationsministern beställt från Tillväxtanalys angående innovationskritiska metaller. Dessa två utredningar och ministrarnas inställning till gruvnäringen påvisar vitt skilda synsätt. Sakkunniga inom geologi har påtalat det faktum att det är svårt att undvika att få med uran vid brytning av andra metaller och mineraler. Detta är också orsaken till att även har svårt att se någon nytta med ett uranbrytningsförbud, och man skriver själva ”att det saknas miljöskäl för ett sådant förbud.” Tyvärr har regeringens dubbla signaler i frågan skapat tveksamhet hos både svenska och utländska investerare, som inte med säkerhet vet om det går att verka i framöver. Om ska kunna ställa om till cirkulär ekonomi behöver gruvnäringen få långsiktiga förutsättningar. Svenska gruvbolag ligger i framkant i sitt miljöarbete, när det gäller allt från prospektering och brytning och vidare till förädling och produktutveckling. Detta är ett måste för att mineraler och metaller sedan ska kunna återvinnas och återanvändas. Att endast förlita sig till andra, mindre demokratiska, länder med farlig arbetsmiljö, för att vi är beroende av ny teknik – i stället för att använda den långa erfarenhet som finns i vårt land inom näringen – känns märkligt. Min fråga till närings- och innovationsminister blir därför: Hur går ett förbud mot uranbrytning ihop med utveckling av svensk gruvnäring och behovet av innovationskritiska metaller?
ip · H510388 · 2018-02-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:388 Satellituppskjutning och rymdstrategi av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) Det planeras nu en statsstödd satsning på satellituppskjutning från , har närings- och innovationsministern meddelat. Detta sker i samband med upprättandet av en svensk nationell rymdstrategi på regeringsnivå. I en interpellationsdebatt med forskningsminister , sades det att den kommande strategin skulle förvandlas till en skrivelse, och kanske inte ens det. I debatten påtalades från min sida att med ett ambitiöst nationellt rymdprogram med bland annat , , , 1–2, deltagande i Esas Smart-1 samt Prisma, har , genom en kombination av nationella satsningar och internationellt samarbete, byggt en egen förmåga att realisera och bygga system för rymdforskning och annan rymdverksamhet. Inte minst har med sina långa mätserier tjänat klimatforskningen väl. Detta har haft stor betydelse för kunskap, tillväxt och konkurrenskraft som resultat av rymdverksamheten. borde arvet från föras vidare och den påbörjade utvecklingen fortsätta. Satsningen på satellituppsändning, som är en ny och kostsam investering för skattebetalarna inom ett för helt nytt verksamhetsområde, ska alltså ske som existerande rymdverksamhet, som byggts upp , är under extremt hård ekonomisk press. Vi är i ett läge där både nationella verksamheter och internationella samarbeten tvingas hållas på rekordlåga nivåer. Eftersom det handlar om en för landet viktig näringsgren med spetsforskning och utveckling, inte minst i västra , frågar sig många nu hur denna nya satsning kommer att påverka företagen i jämförelse med det som redan pågår i svensk rymdverksamhet? Min fråga till närings- och innovationsminister är därför följande: Är den statligt stödda satsningen på satellituppskjutning samhällsnyttig i vidare bemärkelse, det vill säga leder den till att övrig svensk rymdverksamhet stärks, eller leder det i stället till undanträngningseffekter?
ip · H510389 · 2018-02-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:389 Svenska bioraffinaderier och tillgången till svensk skog av (C) till Närings- och innovationsminister (S) finns långt framskridna planer på ett gigantiskt bioraffinaderi i , utanför , där investeringarna är i storleksordningen 15–. Planen är att tillverka en rad förnybara produkter och material av svensk skogsråvara och ersätta ett flertal oljebaserade produkter på marknaden. Om satsningen blir verklighet och lyckas kommer det att bidra till en grön omställning för , ekonomiska vinster och tusentals nya jobb i norr. Dessutom skulle det leda till en större efterfrågan på svensk skog, vilket skulle gynna svenska skogsägare. En av utmaningarna är en säkrad tillgång till skogsråvara. Detta har intensivt diskuterats i medierna eftersom det finns en oro att staten ska sätta käppar i hjulen. Alltmer skog skyddas av staten, och detta är en av orsakerna till att projekteringen av ligger på is. Enligt ansvarig vd för anläggningen kan satsningen inte grundas på import av virke. Om det inte finns möjlighet att öka uttaget i de svenska skogarna finns det risk för att anläggningen hamnar någon annanstans – det vill säga utanför gränser. Dessutom finns ytterligare problem: Äganderätten urholkas alltmer. Det här är något som bland annat uppstått till följd av att myndigheten tagit sig den kreativa friheten att göra bedömningen att fjällnära skog inte ska betraktas som "pågående markanvändning". Genom den manövern kan man stoppa avverkningar av skog genom att hävda att naturvärdet är högt – som man inte betalar ut någon som helst ersättning. Det är rätt och slätt en form av expropriering av privata skogsägares mark. Man får äga skogen på papperet, men man får inte bestämma över den, och staten ersätter inte när den gör intrång på äganderätten. Detta skapar oro hos skogsägare och skogsbolag, och det kan även leda till att priserna på skogsfastigheter faller och att det blir svårt att köpa och sälja skog. Självklart finns det anledning att höga naturvärden bevaras, men då bör markägarna få kompensation för detta. Ett annat problem som försvagar äganderätten är den svenska tolkningen av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Trots att ansvariga myndigheter uppmanat regeringen att se över tolkningen i artskyddsförordningen har ingenting hänt. Ytterligare ett problem är att regeringen väljer att utöka nyckelbiotopsinventeringen utan att ha lösningar på hur markägarna ska ersättas. Mina frågor till närings- och innovationsminister är med anledning av texten ovan: Anser ministern att stora industrisatsningar kommer att kunna genomföras, som skapar tusentals nya jobb i norra , stärker lokala skogsägare och ger oss en tätposition när det gäller att nyttja skogen för att ta fram förnybara material? Tycker ministern att satsningar på bioraffinaderier är viktiga, och vad kommer ministern och regeringen i så fall att göra för att staten ska kunna säkra tillgången på svensk skog till dessa industrier?
ip · H510390 · 2018-02-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:390 Kollektivavtal vid upphandling av (M) till Statsrådet (S) antogs proposition 2016/17:163 om arbetsrättsliga villkor vid upphandling. De nya reglerna innebär enligt min mening inte att det är tillåtet att ställa krav på att den upphandlade leverantören ska vara bunden av kollektivavtal. Mina frågor till statsrådet är: Delar statsrådet uppfattningen att de nya reglerna inte gör det tillåtet att ställa krav på att den upphandlade leverantören ska vara bunden av kollektivavtal? Vilka generella åtgärder vidtar statsrådet i så fall för att tydliggöra detta för upphandlande myndigheter?
ip · H510391 · 2018-02-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:391 Ostlänken förbi flygplats av (M) till Statsrådet (S) lämnade över sitt förslag till sträckning av Ostlänken, den nya järnvägen mellan /och , till regeringen. Efter långa förhandlingar mellan region, kommuner, och Sverigeförhandlingen föreslår , i direkt konflikt med vad både berörda kommuner och förordat, en trafiklösning där både stationer i och på ska allokeras till en bibana från huvudbanan. Ostlänken som en ny stambana fyller en viktig funktion för hela . Med snabbare förbindelser runt om i kan den naturliga arbetsmarknaden göras större och befintligt bostadsbestånd nyttjas effektivare runt . Den ökade redundansen som ytterligare räls medför möjliggör också tätare trafik, såväl som ökad robusthet i järnvägsnätet och därmed större pålitlighet för såväl tågpassagerare som gods. Både denna och föregående regering har ställt sig bakom projektet. Det förslag nu har lagt fram innebär onödigt stora ingrepp i miljö och stadsplanering när en bibana ska dras i en sådan sträckning att både och ska kunna placeras på den. Förslaget visar dock främst på bristen på nationell planering i projektet. är tredje största flygplats för utrikesflyg och har kapacitet att fylla ett ännu större behov i . För att möjliggöra det krävs dock en samordning av trafikslagen. Med nya Ostlänken blir det möjligt att binda ihop tåg med flyg på och göra det tillgängligt för resenärer såväl söderifrån som från och övriga . Med flygplatsen placerad på en bibana för regionaltåg minskar sammanbindningen av transportslagen. Frågan om stationslägen och sträckning ligger nu på regeringens bord. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att hörsamma önskemål och missa möjligheten att bygga samman trafikslagen, eller tänker regeringen även lyssna in den kritik som har riktats mot förslaget från bland annat och i ?
ip · H510393 · 2018-02-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:393 Regeringens förslag om nya möjligheter till uppehållstillstånd av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade ett förslag för att ge ensamkommande unga som fått avslag på sin asylansökan en ny chans att stanna för att studera. Ett reviderat förslag presenterades i form av ett utkast till lagrådsremiss. Flera remissinstanser har kritiserat förslaget. skriver i sitt yttrande att förslaget medför att ”den redan svårtillämpade lagstiftningen om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå kompliceras ytterligare, vilket kan komma att påverka rättssäkerheten”. skriver att förslaget är lagtekniskt mycket komplicerat och svåröverskådligt och menar att detta försvårar för de rättsliga instanser som ska tillämpa lagen. Därtill riktar kritik mot beredningen av förslaget och skriver att det nuvarande förslaget inte uppfyller ens lågt ställda krav på tydlighet och förutsebarhet. Förvaltningsrätten i menar att förslaget innebär ett avsteg från principen om en reglerad invandring. skriver också i sitt remissvar att det sänkta beviskravet för identitet minskar kontrollen över vilka som vistas i landet. Det nuvarande förslaget är en vidareutveckling av den tidigare gymnasielagen. Även denna lag fick omfattande kritik från tunga remissinstanser. Detta hindrade inte regeringen från att gå fram med förslaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder med anledning av den omfattande kritik som riktats mot förslaget?
ip · H510394 · 2018-02-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:394 Vårdköer för prostatacancerpatienter av Boriana (M) till Socialminister (S) Prostatacancer är vanligaste cancersjukdom. Det är också den cancerform som orsakar flest dödsfall. I snitt drabbas omkring 9 000 män av sjukdomen. Ett av Socialdemokraternas vallöften inför valet var att alla cancerpatienter skulle få behandling från remiss. Statistik från Nationella prostatacancerregistrets nationella kvalitetsrapport visar dock att medianväntetiden från remiss till behandling då var för operation och för strålbehandling. I är väntetiderna bland de längsta, och där kan patienter få vänta mellan remiss och strålbehandling. Det är oacceptabelt. Vårdköerna för cancerpatienter måste kortas, något Socialdemokraterna också gått till val på. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att fler ska få behandling mot prostatacancer i rätt tid?
ip · H510395 · 2018-02-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:395 Engelska som språk på gymnasiet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har såvitt jag förstår gett i uppdrag att titta närmare på de gymnasieskolor där undervisningen helt eller till del bedrivs på engelska och hur dessa lever upp till språklagens och läroplanens olika krav. Det finns när man läser dessa nyheter en rad frågor som oroar. En sådan gäller förslag eller funderingar på att avskaffa undantaget från krav på svensk lärarlegitimation för lärare med utländsk lärarexamen. Därtill oroar sig för om kunskaperna i andra ämnen försämras om undervisningen till stor del sker på engelska. Detta skapar oro, inte minst kring IB-programmet och dess studenter. har IB-programmets och dess studenters förutsättningar försämrats då Universitets- och högskolerådets kriterier för hur utbildningens examen värderas vid ansökan till högskolor och universitet ändrats, vilket fått till följd att det blivit allt svårare för IB-studenter att studera vid svenska lärosäten. När regeringen nu vill se över såväl nyttjandet av det engelska språket i utbildningen som ett eventuellt avskaffande av undantaget från lärarlegitimation för lärare med utländsk examen förefaller risken stor att IB-programmet och dess elever återigen drabbas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att det är rimligt att införa krav på lärarlegitimation på alla lärare, inklusive de lärare som har utländsk examen och befinner sig i och arbetar? Anser statsrådet att utbildning på gymnasial nivå inte till stor del ska kunna ges på engelska? Hur avser statsrådet att säkerställa att IB-programmet även framgent ska vara attraktivt, fungerade och en del av gymnasieprogramsutbudet i ?
ip · H510396 · 2018-02-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:396 En utvärdering av sjöfyllerilagen av (M) till Statsrådet (S) har det införts en nedre gräns på för den som framför ett fartyg eller har en annan uppgift som är viktig för sjösäkerheten ombord. Det rör sig om personer på fartyg som kan köras i eller har ett skrov som är . För båtar och som går långsammare än gäller samma regler som tidigare, det vill säga att polis och kustbevakning har rätt att stoppa båten och kontrollera nykterheten om man kan misstänka att båtföraren är påverkad av alkohol. Sjöfyllerilagen upplevs av många båtägare som rättsosäker i sin tillämpning och att den inte gör sjölivet säkrare. Lagstiftningen är även kraftigt ifrågasatt av flera intresseorganisationer. Därför var det välkommet att en enig riksdag beslutade att en utvärdering av sjöfyllerilagen ska ske. Ansvarit statsråd har ännu inte meddelat om regeringen avser att tillsätta en oberoende utvärdering före valet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att sjöfyllerilagen är optimal till sin utformning eller behövs det göras några förändringar? Anser statsrådet att man kan se några positiva effekter av sjöfyllerilagen avseende sjösäkerhet? När och på vilket sätt kommer statsrådet att tillsätta en oberoende utvärdering av sjöfyllerilagen, som riksdag har beslutat ska tillsättas?