ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510459 · 2018-03-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:459 Ett nationellt skogsprogram av (M) till Statsrådet (S) Det är märkliga tider för den svenska skogsnäringen. Å ena sidan är framtidstron inom skogsindustrin stor. Efterfrågan på hållbara biomasserade material och produkter växer, och allt fler inser att skogen har en nyckelroll i omställningen till ett klimatsmart och biobaserat samhälle. finns en stor och snabbt växande oro och osäkerhet hos skogsägare. Ägande- och brukanderätten har under innevarande mandatperiod blivit alltmer ifrågasatt, och regeringen har låtit utreda flera förslag som ytterligare skulle minska skogsägarnas möjlighet att råda över den egna skogen. Förslaget om en utvidgad talerätt är ett konkret exempel på detta. blundar regeringen för problem med hur dagens lagstiftning är utformad och tillämpad. Här kan problemen kopplade till artskyddsförordningen tas som exempel. Trots att generaldirektörerna för och uppmanade regeringen att göra en översyn av regelverket har inget hänt. Regeringen duckar och säger att "frågan bereds i ". mer än någonsin behöver ett nationellt skogsprogram. Ett program som samlar skogens aktörer för att skapa bättre förutsättningar för en växande skogsnäring med goda och långsiktiga villkor. Jag och är övertygade om att den svenska skogen har mer att ge. Ett nationellt skogsprogram byggt på principen om frihet under ansvar och skogsvårdslagens två jämställda mål om miljö och produktion skulle kunna spela en viktig roll för att ytterligare utveckla skogsnäringen och bättre ta vara på den svenska skogens enorma potential. Alliansregeringen påbörjade också ett arbete med ett nationellt skogsprogram. Ett arbete som den nuvarande regeringen lovade att ta vidare. När nuvarande regering påbörjade sitt arbete med programmet precis var beskedet att arbetet beräknades ta två till . har både två och passerat, men något nationellt program är inte framtaget. Från inblandade aktörer hörs rapporter om att arbetet avstannat och att regeringspartierna inte förmår enas om vilken inriktning programmet ska ha. Det är olyckligt att regeringspartiernas oförmåga att komma överens drabbar skogsägare och skogsindustri. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad är orsaken till att också arbetet med det nationella skogsprogrammet har dragit ut ? Kommer statsrådet innan mandatperioden är slut att presentera ett förslag till nationellt skogsprogram?
ip · H510460 · 2018-03-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:460 Kritik av stad av (M) till Statsrådet (MP) stad har sagt upp hyresavtalen för ett antal nyanlända familjer, med anledning av den tidsgräns som finns angiven i anvisningslagen. Därmed har också fullgjort de åtaganden som finns i lagstiftningen och tagit sitt ansvar . har legat i framkant både vad gäller mottagande av nyanlända och genom att ha haft ett större mottagande via kvotsystemet än vad regelverket föreskrivit. I de bostäder som frigörs framöver kommer andra nyanlända att flytta in. Trots detta så väljer statsrådet att kritisera kommunen för att inte ta sitt ansvar. Som många andra kommuner har bostadsbrist, och många står i kö för en bostad. En rimlig utgångspunkt är att alla som befinner sig i bostadskön behandlas på samma sätt. Men detta som bakgrund vill jag fråga statsrådet : Menar statsrådet med sin kritik av stad att människor som vistas i på samma villkor, efter exempelvis avslutad etableringstid, som andra invånare ska ha olika regelverk för hur de behandlas i bostadskön?
ip · H510461 · 2018-03-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:461 Tillfälliga bostäder för nyanlända av (M) till Statsrådet (MP) Bostäder som byggts för nyanlända, med ibland tillfälliga byggnadslov med anledning av anvisningslagen, har i många fall blivit dyra och är ibland placerade på ställen som inte är optimala att bo på. Bostadsminister företrädare föreslog att det skulle byggas bostäder med just tillfälliga bygglov för att klara bostadssituationen för nyanlända. vill nuvarande bostadsministern ge de boende i dessa bostäder hyreskontrakt med permanent besittningsrätt. Det skulle bland annat innebära permanenta bostäder i områden och på ställen som i en del fall inte är avsedda för detta. Det är heller inte svårt att föreställa sig reaktionen bland de köande i den lokala bostadskön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet verka för att regeringen lämnar förslag om att boende i bostäder med tillfälligt bygglov får hyreskontrakt med permanent besittningsrätt?
ip · H510462 · 2018-03-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:462 Framtiden för skärgårdsfisket av (M) till Statsrådet (S) Fågelfamiljen skarv är en naturlig del i den svenska faunan. Skarvar lever i skärgårdar och längs med långa kust – de är duktiga dykare och flitiga fiskare. Den som sett en upprätt sittande fågel med utsträckta vingar på sin båttur har antagligen sett en skarv som torkar sina vingar efter lyckat fiske. En annan skärgårdsbo är sälen. Den som fiskar i har inte bara skarven att konkurrera med utan också ca 5 000 gråsälar. En sådan siffra kan vara svår att sätta i kontext – och kanske är det inte siffran som bör oroa mest. I stället är det sälarnas beteende inomskärs som är problematiskt. I grunda gäddvikar släpar de magen i dyn och äter lekande gäddor som sökt sig dit för att yngla av sig. Sammantaget blir detta en farlig mix för det skärgårdsfiske som bedrivs på olika håll. Skarven, som äter fisk , äter uppskattningsvis runt fisk . i , alltså även vikare och knubbsäl, står för en nästan lika stor del. Skärgårdsfisket, som är en viktig källa till rekreation och som dessutom bidrar till en levande skärgård, går på knäna till följd av detta. Många fiskare vittnar nu om att man tvingas söka sig till , och andra insjöar. Investeringar i lekvägar och gäddfabriker har blivit en dyr utfodring av säl och skarv i stället för att bidra till den levande skärgård som det var tänkt. Fiskeguider kan såklart byta fiskevatten genom att ta upp båten och köra den till nya platser – men då försvinner gästnätter, lagade måltider och framtidstro från våra skärgårdar. Motståndet mot säl och skarv har varit högljutt och kanske aningen överdrivet. Men de problem som var lokala har blivit nationella, och samsynen kring problematiken har ökat betydligt . Det som tidigare sågs som enskilda fiskares åsikter är nu en bitter verklighet för desto fler – och situationen ger skäl till oro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att verka för ett levande skärgårdsfiske, bland annat med hänsyn till säl- och skarvbeståndens utveckling?
ip · H510464 · 2018-03-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:464 Skatteplanering kopplad till energibeskattning av (SD) till Finansminister (S) Energiskatten på el har debiterats av elhandelsföretaget och där skatten även beläggs med mervärdesskatt. Möjligheten har funnits för företag vars huvudsakliga verksamhet inte är momspliktig att bli elleverantörer för att undkomma moms på energiskatten. Det har räckt med att exempelvis ett fastighetsbolag har särdebitering av förbrukad el i några bostadslägenheter eller någon installation för att man formellt sett är leverantör av el enligt energiskattelagen. Denna möjlighet försvann däremot då skattskyldighet av energiskatt på el flyttades från elhandelsföretag till elnätsföretag. Det fick däremot till följd att nya incitament skapades i lagstiftningen kring energibeskattningen, vilket är olyckligt. Möjligheten som kvarstår för dessa företag är att i stället bli elproducenter och själva inneha ansvaret för skattskyldigheten. Det kan man göra genom att inneha anläggningar där den installerade generatoreffekten för elektrisk kraft som framställs från exempelvis vind eller vågor motsvaras av installerad generatoreffekt, för solkraft av installerad toppeffekt eller för annan energikälla av installerad effekt. Det som har hänt är att vissa företag investerat i anläggningar för att med kirurgisk precision ta sig över någon av de ovan nämnda nivåerna och där man då själv övertar skattskyldigheten. Det får däremot till följd att man undkommer mervärdesskatt, inte bara på den el man själv producerar utan på all el som man köper. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Anser ministern att det är rimligt att på ovan nämnda vis kunna köpa sig skattefrihet? Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra denna typ av skatteplanering?
ip · H510465 · 2018-03-29 00:00:00 — Interpellation 2017/18:465 Ursäkt till av (-) till Utrikesminister (S) genomfördes en folkvandring från främst och till . Initialt var det få länder i som ville stoppa denna våg. var tyvärr en av de främsta förespråkarna för att låta folkvandringen fortlöpa, fram till dess att det blev helt uppenbart att detta var ohållbart. Länder som agerat ansvarsfullt, då främst , fick och får oförtjänt kritik för sitt agerande. Jag vill därför fråga utrikesminister : Är utrikesministern beredd att å regerings vägnar be och om ursäkt och tacka för att agerade för att stoppa stora delar av folkvandringen?
ip · H510467 · 2018-04-03 00:00:00 — Interpellation 2017/18:467 Riksintresselagstiftningen av (M) till Miljöminister (MP) Regeringen har presenterat sin landsbygdsproposition, prop. 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. Propositionens avsikt är att formulera ett övergripande mål för landsbygdernas utveckling samt meddela vilka konkreta satsningar som regeringen avser att besluta om vid senare tillfällen. Huvuddelen av förslagen kommer från den parlamentariska förslag (SOU 2017:1 För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd). I avsnitt 7.1.1, Riksintressenas påverkan på landsbygdsutveckling, slår regeringen fast att det bör ske en återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen, då avgränsningen och avvägningen mellan riksintressen och andra samhällsintressen påverkar landsbygdernas utveckling. Detta är ett mycket välkommet förslag, om än något förvånande. Några initiativ på området har vi inte sett . Ett skäl till att denna fråga är aktuell för politisk prövning är att mer än halva yta består av riksintressen. Adderar man sedan naturskyddsområden, Natura 2000-områden och utpekade nyckelbiotoper avtecknar sig en bild av att platsen för utveckling på landsbygderna är begränsad. Ska kunna närma sig en cirkulär, biobaserad och fossilfri samhällsekonomi som är innovationsrik (vilket propositionen uttryckligen förordar) kommer staten att i flera delar behöva minska sina ingripanden för att göra plats för människor och företag som kan arbeta för just detta. Det leder till slutsatsen att riksintresselagstiftningens implementering och utformning kan komma att behöva ses över. Lägg därtill att en aktualitetsprövning stärker legitimiteten på de platser där riksintresse verkligen föreligger. har vi en situation där många riksintressen som pekats ut inte längre innehåller det som var det avsikten att skydda från början. finns flera platser som bör vara aktuella för nya riksintressen. Denna balansgång är såklart inte enkel, men att närma sig en mer ändamålsenlig implementering bör vara möjligt – och sägs också vara regeringens ambition. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka initiativ har ministern och regeringen tagit för att aktualisera riksintresselagstiftningens implementering, och vilka förslag avser man att lägga på bord för att uppnå landsbygdspropositionens intention kring riksintressen?
ip · H510468 · 2018-04-03 00:00:00 — Interpellation 2017/18:468 Egen och oberoende svensk förmåga att bekämpa ballistiska missiler av (L) till Försvarsminister (S) Att framgångsrikt bekämpa ballistiska missiler är förenat med stor komplexitet. (SOU 2014:88) bedömde att på egen hand saknade förutsättningar att bygga upp ett effektivt försvar för detta. Jag vill fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att , genom anskaffning av nytt medelräckviddigt luftvärn, ska uppnå en egen och oberoende förmåga till bekämpning av ballistiska missiler?
ip · H510469 · 2018-04-03 00:00:00 — Interpellation 2017/18:469 Biografmomsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har höjt biografmomsen från till . Det här är något som framför allt slår hårt mot de mindre biograferna i våra landsorter. har regeringen infört fri entré på de 18 statliga museerna, varav 13 återfinns i . Det här är i praktiken en kulturpolitisk snedfördelning där regeringen aktivt gynnar den kultur som främst återfinns i huvudstaden men inför pålagor som hotar det kulturutbud som i synnerhet är av vikt för de delar av landet som inte åtnjuter huvudstadens kulturutbud. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Hur kan ministern försvara att regeringen inför omfattande pålagor för viktiga delar av landsortskulturen genom höjd biografmoms, som man använder skattebetalarnas pengar för att gynna den kultur som primärt återfinns i huvudstaden?
ip · H510470 · 2018-04-04 00:00:00 — Interpellation 2017/18:470 Ungas psykiska hälsa av (M) till Socialminister (S) Psykisk ohälsa är ett stort och växande samhällsproblem. Andelen personer som upplever och rapporterar besvär på grund av psykisk ohälsa har ökat . En grupp som är särskilt utsatt – och vars psykiska ohälsa kan påverka dess framtidstro och utvecklingspotential – är barn och unga. Enligt har psykisk ohälsa hos barn i åldern 10–fördubblats . har ungefär var tionde pojke eller flicka någon form av psykisk ohälsa – och uppskattar att ökningen kommer att fortsätta framöver, eftersom nya sjukdomsfall blir långvariga och läggs till befintliga fall. Uppföljningar visar att konsekvenserna för barn och unga är allvarliga och omfattar ett brett spektrum, alltifrån svårigheter att fullfölja ens utbildning till ökad risk för självmord. I sammanhanget kan nämnas att har sett en minskning i suicidtalet för alla åldersgrupper, men inte för gruppen 15–. När Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) granskade orsaker till avhopp från gymnasiet pekades inte psykisk ohälsa ut som en orsak till avhopp. Däremot var det tydligt att den psykiska ohälsan var osedvanligt stor bland avhopparna. Många av de 379 unga som berättat om sina avhopp från gymnasiet kopplar också samman sin psykiska ohälsa med att allt känns meningslöst, det vill säga man vet inte varför man över huvud taget går till skolan. Detta är oroväckande och kan få långtgående konsekvenser för de enskilda. I rapporten avhopp till examen, som är författad av och , visar statistiken att två av de vanligaste anledningarna till att elever överväger att hoppa av gymnasiet är bristande motivation och psykisk ohälsa. Det är tydligt att detta är ett område där en bred palett av olika lösningar behöver användas för att nå resultat. Regeringen avsätter ca –2019 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) använder regeringen av satsningen för att stimulera och stödja huvudmännens arbete. Men mer behövs. För ökad långsiktighet i frågor som påverkar den psykiska hälsan bland barn och unga krävs en bred dialog över blockgränsen samt långsiktiga överenskommelser. Detta är nämligen ett problem som kräver – men kanske framför allt förtjänar – en långsiktighet som går bortom mandatperioden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare insatser anser ministern och regeringen är möjliga för att möta och motverka den psykiska ohälsan bland barn och unga?
ip · H510471 · 2018-04-04 00:00:00 — Interpellation 2017/18:471 Nytt mål för landsbygdernas utveckling av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har presenterat sin landsbygdsproposition, prop. 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. Propositionens avsikt är att formulera ett övergripande mål för landsbygdernas utveckling samt meddela vilka konkreta satsningar som regeringen avser att besluta om vid senare tillfällen. Huvuddelen av de förslag som man skjuter kommer från Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag (SOU 2017:1 För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd). Det övergripande målet som formuleras i propositionen lyder som följer: ”Det övergripande målet för en sammanhållen landsbygdspolitik ska vara följande. En livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet.” En sådan formulering är såklart välmenande, men den är omöjlig att följa upp och utvärdera. Att regeringen i propositionen inte formulerar några förslag till ny lag eller författning tyder också på att den politiska retoriken kring en ny kurs för landsbygden inte följs upp med konkret politik. Snarare verkar regeringen ha rubricerat om en skrivelse till en proposition och lagt den på bord. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att återkomma med konkreta förslag för att uppnå det föreslagna målet, och hur avser regeringen att följa upp huruvida målet är uppfyllt eller ej?
ip · H510472 · 2018-04-04 00:00:00 — Interpellation 2017/18:472 Bostadssituationen i landets kommuner av (M) till Statsrådet (MP) trädde anvisningslagen i kraft. Denna lag reglerar vilket ansvar kommunerna har för att ta emot nyanlända och erbjuda bostäder till dessa. Regeringen har dock inte matchat lagen med några praktiska förutsättningar för att få fram bostäder till nyanlända. Bostadskrisen är ett av största samhällsproblem. Enligt siffror lider 255 av landets 290 kommuner av bostadsbrist. Regeringen har lovat att regelförenklingar ska komma på plats för att skapa förutsättningar för ökat bostadsbyggande i , men än så länge har regeringen avstått från att presentera reformer för att få bukt med bostadsbristen och negligerat att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att hantera bostadsutmaningen. Att regeringen inte har hållit vad man lovat om regelförenklingar för att öka bostadsbyggandet är anmärkningsvärt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommunerna ska få bättre förutsättningar att leva upp till anvisningslagens krav på att tillhandahålla bostäder till de nyanlända? Vilka regelförenklingar avser statsrådet att genomföra för att bostadsbyggandet ska öka i ?
ip · H510478 · 2018-04-06 00:00:00 — Interpellation 2017/18:478 Kulturmomsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vid det filmpolitiska toppmötet i hävdade kulturpolitiske talesperson på fullt allvar att de som talar om att det finns en kulturmoms i har fel. Utifrån detta finns bara en ”normalmoms” och den ligger på . Allt annat är undantag och är biomomsen således återställd till normal nivå. Frågan som uppstår är hur regeringen ser på de övriga kulturområden som fortfarande erhåller 6 procents moms. Vilket är nästa område som ska återställas? Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på uttalandet om att det bara finns en normalmoms? Avser ministern att vidta åtgärder för att andra kulturområden ska återfå det som är att ses som ”normalmoms” på ?
ip · H510479 · 2018-04-09 00:00:00 — Interpellation 2017/18:479 Påföljder för unga lagöverträdare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) vill se skärpta påföljder för unga lagöverträdare. Därför har vi föreslagit en ny ungdomspåföljd, ungdomsövervakning med fotboja, för unga mellan . Påföljden ska kunna bestå av ett förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter, förbud att vistas på vissa platser eller områden under vissa bestämda tider eller andra rörelseinskränkningar som kan antas vara brottsförebyggande. Under /16 tillkännagav att regeringen bör se över hur ungdomsövervakning, som då kallades helgavskiljning med fotboja, kan utformas för att återkomma med ett sådant förslag till . föreslogs i promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25) två nya påföljder för unga: ungdomstillsyn och ungdomsövervakning. Promemorian har därefter remissbehandlats och mottagits i huvudsak väl av remissinstanserna. Regeringen har inte gått vidare med en lagrådsremiss och därmed inte heller med någon proposition till . Det står klart efter att regeringen presenterade sin propositionsförteckning för tiden januari–. Justitie- och inrikesministern hävdar att frågan om nya ungdomspåföljder är mycket viktig för regeringen och att förslagen bereds vidare i högt tempo inom . Trots det har det gått tillkännagivande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att hantera förslagen om skärpta ungdomspåföljder i ett sådant tempo att regeringen hinner lägga fram förslag innan riksdagsårets slut?
ip · H510483 · 2018-04-10 00:00:00 — Interpellation 2017/18:483 Utfasningsplan för miljöskadliga subventioner av (V) till Statsrådet (MP) konstaterar i rapporten klimatskadliga subventioner att klimatskadlig verksamhet subventioneras med i . Det kan handla om skattenedsättning för fordonsdiesel, att utrikesflyget är momsbefriat och att flygets bränsle är skattebefriat, ekonomiska förmåner för fossilbilar, ingen energi- eller koldioxidskatt för gruvindustrin, skattebefrielse för kraftvärmeverk, skattebefrielse för den del av industrin som är med i EU ETS, gratis tilldelning av utsläppsrätter och bränslesubventioner till yrkesfisket. kräver att dessa kostsamma och klimatskadliga subventioner ska vara avskaffade till 2022. är inte den första som pekar på hur våra gemensamma resurser går till det som smutsar ned. har sammanställt de flesta av de svenska miljöskadliga subventionerna i rapporten subventioner (rapport 6455, 2012, uppdaterad ). har också riktat kritik mot de svenska miljöskadliga subventionerna. har lyft frågan om de miljöskadliga subventionerna med både nuvarande och tidigare regering. Vi har fått stor förståelse för problemet, men förutom en del begränsade åtgärder i syfte att minska subventionernas negativa miljöinverkan (utredning av reseavdraget och införande av flygskatt som två exempel) saknas ett helhetsgrepp om de miljö- och klimatskadliga subventionerna. Det behövs en handlingsplan där en subventions eventuella nytta kan vägas mot dess konsekvenser för klimat och miljö i syfte att fasa ut de skadliga subventionerna. På det internationella planet driver regeringen däremot aktivt på för att andra länder ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner. har ett flertal gånger verkat för utfasning av miljöskadliga subventioner i internationella forum, såsom , , och Fuel Subsidy Reform, där bland annat statsminister på klimattoppmötet i varit pådrivande för ett avskaffande av subventionerna. Inom EU har slagit fast ambitionen att miljöskadliga subventioner ska vara utfasade till 2020. Detta är viktiga målsättningar, men konkret politisk handling saknas internationellt såväl som i . I likhet med anser att det behövs en plan för att fasa ut de miljö- och klimatskadliga subventionerna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en handlingsplan för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna i ?
ip · H510484 · 2018-04-10 00:00:00 — När det gäller resurser vill jag säga till att även om ofta tycks ha mer resurser än många andra har vi gemensamt ställt oss bakom de budgetförutsättningar som finns, och det är 100 miljarder mer. När jag har funderat på vad dessa 100 miljarder ska gå till i den nationella planen har jag lyssnat in regionernas önskemål tydligt. Man har gjort tydliga prioriteringar regionalt av vad som är allra viktigast, och detta kommer att vara vägledande för regeringens satsningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.