· H510390 · 2018-03-09 11:31:13 — har frågat mig om jag delar uppfattningen att de nya reglerna om arbetsrättsliga villkor vid upphandling inte gör det tillåtet att ställa krav på att den upphandlande leverantören ska vara bunden av kollektivavtal. Han har även frågat mig vilka generella åtgärder jag i så fall vidtar för att tydliggöra detta för upphandlande myndigheter. De nya reglerna i upphandlingslagstiftningen innebär att även en leverantör som inte är bunden av ett kollektivavtal kan uppfylla de krav som ställs i upphandlingen om den tillämpar motsvarande villkor som i ett tillämpligt kollektivavtal. Regeringen har i lagstiftningsärendet understrukit att reglerna inte innebär något krav på att leverantörerna ska vara bundna av ett kollektivavtal. Regeringen har gett ett tydligt uppdrag att verka för en rättssäker, effektiv och socialt hållbar upphandling. För tillämpningen av bestämmelserna om arbetsrättsliga villkor ger stöd till upphandlande myndigheter och enheter. Av informationen på myndighetens webbplats framgår bland annat att det inte är tillåtet att som villkor ange att en leverantör ska vara bunden av ett kollektivavtal. Tack, civilministern, för svaret! Jag tycker att det är bra att ministern är så tydlig i sitt svar och att han delar bedömning att det helt enkelt inte är tillåtet att ställa krav på att man använder sig av ett specifikt kollektivavtal vid offentlig upphandling. Att man kan ställa krav i enlighet med gällande kollektivavtal är en annan sak. Det sätter bara en nivå för de arbetsrättsliga kraven. Men precis som ministern säger får man alltså inte ställa krav på ett specifikt kollektivavtal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det som dock gör mig bekymrad är att det inte verkar råda enighet i regeringen om hur man ser på den nya lagstiftningen. Vår försvarsminister figurerade för sedan i medierna, där han sa att han själv tillsammans med fackliga representanter har tagit i hand om att i de kommuner och landsting där Socialdemokraterna är med och styr ska det ställas krav - specifika krav - på kollektivavtal vid offentlig upphandling. Det här är ett krav som strider mot gällande lagstiftning och som också strider mot den bild och tolkning av lagen som civilministern ger uttryck för här . Jag skulle därför vilja veta vad civilministern anser om att delar av regeringen i medierna ger uttryck för att det ska ställas lagstridiga krav som strider mot den proposition som regeringen lade fram så sent som . Tack till min kollega för en viktig interpellation! Jag skulle vilja återkoppla till den föregående interpellationsdebatten, som hör ihop med den här. Ord har betydelse. Det har betydelse hur ledande socialdemokrater uttrycker sig, såväl lokalt och regionalt som nationellt. Det har betydelse när ett statsråd går ut och säger saker. Konsekvenserna av det, fru talman, har vi sett . Vi ser att nyföretagandet dyker i trots högkonjunktur. Vi ser att antalet välfärdsföretag minskar kraftigt i . Det är väldigt olyckligt. hade vi en uppgång, en väldigt bra uppgång, . Jag tycker att retoriken som används rörande kollektivavtal är bekymmersam. Det var därför jag anmälde mig till den här debatten. Jag tycker att det är bekymmersamt att ledande företrädare för Socialdemokraterna, och andra uttrycker det som att företag utan kollektivavtal skulle ha sämre anställningsvillkor än företag med kollektivavtal har. Det kan faktiskt vara direkt felaktigt. Jag har haft förmånen att jobba i en näringslivsorganisation . I den rollen har jag bett företag att vara medlemmar. I min hemstad fanns ett stort företag med många anställda, och jag tyckte att det vore naturligt att företagaren var med i en näringslivsorganisation. Men det visade sig att det kunde man inte på grund av att tjänstepensionslösningen i kollektivavtalet var så pass mycket sämre. Medarbetarna på det företaget röstade om de ville ha kollektivavtal eller inte. Jag vet inte om det var som röstade nej eller om det var 99,9, men det var väldigt många där som helt enkelt sa: Nej, vi vill inte ha kollektivavtalets tjänstepensionslösning, för det är så pass mycket sämre. Så här, fru talman, är det ofta. Många företag som inte har kollektivavtal kan ha bättre anställningsvillkor och bättre löneförmåner än företag med kollektivavtal. Jag tror att man ska se kollektivavtalsdiskussionen som en maktfråga. Jag lyssnade på LO:s ordförande i lördagsintervju. Han var tydlig med att det handlar om maktfrågor och inte om anställningsförhållanden. Han fick frågan av hur han ser på att antalet medlemmar i och några andra förbund sjunker så kraftigt. I några förbund representerar facket inte ens av löntagarna inom det området, till exempel restaurang. Då sa han ungefär så här: Det spelar ingen roll att vi tappar så många medlemmar, för tack vare kollektivavtalen har vi i alla fall makten som facklig organisation. Då lyser det igenom lite grann att det inte handlar om anställningsvillkoren utan om maktförhållandena. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har noterat det som lyfte fram här: i och har, i alla fall i , lyckats få igenom att man ska kräva kollektivavtal vid upphandlingar. Jag har också noterat att och andra har sagt att i S-styrda kommuner och i kommer man nog att kräva kollektivavtal. Jag är glad över att statsrådet är så tydlig med att det kravet inte är lagligt. Det vore intressant att veta vad regeringen tänker göra åt kommuner som ställer krav på kollektivavtal som uppenbarligen bryter mot lagen. Först vill jag bara påminna riksdagsledamöterna om att jag deltar i denna debatt i egenskap av statsråd och inte som representant för vare sig Socialdemokraterna, eller . Jag företräder regeringen och regeringens hållning i denna fråga. Jag ser fram emot andra debatter där vi kan diskutera mer partipoliskt hur det förhåller sig med de här frågorna. Regeringens bedömning har varit att den lagstiftning som vi bör ha i i frågor som rör sociala dimensioner vid offentliga upphandlingar ska baseras på en likabehandlingsprincip i enlighet med . Det innebär att vi ställer krav på villkor i enlighet med kollektivavtal, inte på anslutning till kollektivavtal. Det baseras på den tolkning som vi har gjort av det EU-rättsliga handlingsutrymmet. Det kan vara så att det finns kommuner och landsting som gör en annan tolkning av det EU-rättsliga handlingsutrymmet. Det är inte ovanligt med den typen av rättsprocesser i upphandlingsrelaterade situationer. Jag kommer bland annat ihåg att kommun var med och utvecklade ett checksystem som då ifrågasattes rättsligt men sedan resulterade i lagen om valfrihetssystem. kommun gick emot gällande praxis kring djurskyddskrav och ställde i samband med upphandling av kött krav på att köttet skulle ha producerats i enlighet med svensk djurskyddsstandard. Detta ansågs vara olagligt. Man hamnade i domstol och förlorade, om jag minns rätt, i första instans i förvaltningsrätten men vann i kammarrätten. Det är alltså inte alls ovanligt att upphandlande myndigheter är med och utvecklar praxis och rättstillämpning. I dessa frågor är inte statisk. Synen på , inte minst relationen mellan EU-rätt, upphandlingsrätt och arbetsrättslagstiftning, utvecklas tack vare att upphandlande myndigheter får olika frågeställningar prövade, i slutändan av . Som ledamot av regeringen är jag förhindrad att uttala mig om pågående rättsprocesser. Jag ska ärligt erkänna att jag inte känner till om det pågår någon sådan process. Jag kan inte utesluta att det pågår rättsprocesser där denna typ av arbetsrättsliga frågeställningar prövas i anslutning till en offentlig upphandling. Regeringens tolkning av rättsläget framgår dock väldigt tydligt av den proposition som behandlades av sedan. Där framgår att vi har gjort bedömningen att det rättsliga handlingsutrymme vi har ger oss möjlighet att göra det obligatoriskt att ställa krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal. Obligatoriet har, efter en överenskommelse med , begränsats till att gälla löner och två andra arbetsvillkor. Det finns möjlighet för kommuner och landsting att ställa mer långtgående krav, men vår bedömning är att anslutning till kollektivavtal ligger utanför det rättsliga handlingsutrymmet enligt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack, civilministern! Återigen - det är välgörande att civilministern är så tydlig vad gäller rättsläget och innebörden av den nya lagstiftningen. Man bör dock dra sig till minnes att Socialdemokraterna och regeringen tidigare drev en mer offensiv linje och ville göra det möjligt att enligt lag ställa specifika krav på kollektivavtal. Det fanns dock ingen majoritet för detta i kammaren, och man tog sedan, vilket ministern också nämner, fram ett nytt förslag enligt vilket det inte är tillåtet att ställa krav på specifika kollektivavtal. Det som blir konstitutionellt knepigt är när andra statsråd i regeringen åker runt i landet och uppmanar kommunpolitiker att bryta mot lagen och ställa krav på specifika kollektivavtal vid offentlig upphandling. Enligt regeringens statsrådsinstruktion bedöms ett statsråd alltid vara i tjänst. Således får de uttalanden som försvarsminister har gjort i denna fråga anses rymmas inom ramen för hans tjänsteutövning. Då frågar man sig: Vad anser ministern om att regeringen talar med så kluven tunga i denna fråga? Det råder ju ingen tvekan om att civilministern säger att det inte är möjligt att ställa krav på ett specifikt kollektivavtal vid offentlig upphandling. Men vad anser ministern om att andra i regeringen åker runt och bedriver någon form av privat kampanj och uppmanar kommuner och landsting att bryta mot gällande lagstiftning? Det får ju betraktas som ytterst konstitutionellt tveksamt. För tydlighetens skull vore det välgörande om civilministern för sina kollegor i regeringen, som uppenbarligen inte har begripit vad gällande lagstiftning går ut på, en gång till förtydligar att det inte är tillåtet att ställa krav på specifika kollektivavtal vid offentlig upphandling. Det försvarsministern har sagt i bland annat får nämligen ringar på vattnet. Jag hade en debatt i med en ordförande i en nämnd där, som sa att efter uttalande kommer vi nu att ställa krav på kollektivavtal. Jag upplyste vederbörande om att det enligt inte är tillåtet; det är i strid med gällande lagstiftning. Han svarade då i princip: Det bryr vi oss inte om. Det regeringens statsråd säger i sådana här sammanhang har alltså signalvärde ute i landet. Det är uppenbart olämpligt att enskilda statsråd, i strid med den tolkning som både och civilministern själv gör av gällande lagstiftning, åker runt och säger att kommuner och landsting ska bryta mot lagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Även jag ser fram emot svaret från statsrådet . Tycker han att det är lämpligt att en medlem av ber kommuner och landsting att bryta mot lagen? Det blir intressant att höra. Det vore också intressant att höra från statsrådet om vi kan vara överens om att det finns väldigt många företag som har goda anställningsvillkor, oavsett om man har kollektivavtal eller inte. Kan vi vara överens om att företagen generellt värnar sina medarbetare? Det finns väl ingen kommun och inget landsting som inte har kollektivavtal, och tittar vi på effekterna kan vi se var sjukskrivningstalen är högst. Sjukskrivningstalen är väsentligt högre i kommuner och landsting än i små, privata företag. Det är därför detta korståg mot företagsamheten blir så obegripligt. Det vore logiskt om statsrådet och regeringen värnade småföretagen i och hade en retorik som gick ut på att uppmuntra människor att starta företag och säga positiva saker om småföretagen i . I stället är det precis som beskriver. Jag har själv sett uttalanden från både i och statsråd i där man skuldbelägger och talar illa om företag. Detta tycker jag är väldigt olyckligt, för ord har betydelse. Effekterna av detta beteende har vi sett: Nyföretagandet i störtdyker, liksom företagsamheten inom välfärdssektorn. Jag och många andra tycker att detta är ett stort problem. Vi ska ha ökad företagsamhet i - det behöver vi. Det blir väldigt tydliga diskussioner här i kammaren , som klargör de skillnader som finns i svensk politik inför den kommande valrörelsen. Jag noterar att ser krav på kollektivavtal som ett "korståg" mot företagande. Det är ganska långt från den samhälls- och arbetsmarknadsmodell som vi har i vårt land, som bygger på att kollektivavtalen har en mycket viktig roll i upprätthållandet av tryggheten, tillväxten och maktbalansen i svenskt arbetsliv. Kollektivavtalen har också haft mycket stor betydelse för att vi har kunnat ha reallöneökningar i under , till skillnad från andra västländer, där arbetarklassen fått lägre löner. Så det är klart att kollektivavtalen som fenomen är värda att försvara. Vårt sätt att organisera vårt samhälle och vårt sätt att leva är värda att försvara. Vi ser nu att det finns ett hot eftersom det verkar finnas ett antagande om att kollektivavtal innebär ett korståg mot företagande. Detta är ett främmande synsätt för svenska förhållanden och det svenska sättet att organisera arbetsmarknaden. Detta med konstitutionella gränsdragningar och eventuella frågeställningar om relationer mellan meddelarfriheten och statsrådens skyldigheter i enlighet med regeringsformen ligger väldigt långt ifrån mitt ansvarsområde. Jag har inte heller detaljkunskap om de frågorna, men det är definitivt utanför mitt ansvarsområde. Det finns en särskild ordning för hur den typen av frågor hanteras i denna församling. Regeringens utgångspunkter i de här frågorna har varit väldig tydliga. De framgår som sagt av propositionen. Där måste jag också korrigera . Det ursprungliga förslaget, som föll i denna kammare, innebar inte krav på kollektivavtalsanslutning. Den enda skillnaden i förhållande till det lagförslag som gick igenom var att det i det ursprungliga förslaget fanns krav på att tjänstepensioner och försäkringar skulle vara obligatoriska. Detta föll bort genom överenskommelsen med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer En annan skillnad var att det ursprungliga förslaget omfattade alla upphandlingar, medan det förslag som gick igenom och är gällande rätt gäller upphandlingar över tröskelvärdena. I övrigt har de här frågorna utretts noga av regeringens utredare inför att regeringen lade fram båda propositionerna till kammaren. Jag väljer nu att citera försvarsminister : "För att uppnå detta är Gävledala och Socialdemokraterna i överens om ett gemensamt handslag som fastslår följande; att kollektivavtal krävs vid offentlig upphandling." Detta är en linje som socialdemokratiskt styrda kommuner i och kommer att driva. Jag uppfattar civilminister som mycket tydlig i den här debatten i hans konstaterande av att detta är ett krav som inte är förenligt med svensk lagstiftning. Det må vara hänt att civilministern inte kan kommentera vad andra statsråd har uttalat sig om, även om de har gjort det inom ramen för sin tjänsteutövning. Det får jag naturligtvis respektera. Men om jag förstår civilministern rätt - han får gärna bekräfta det - kan vi i alla fall konstatera att den linje som han har gett uttryck för i kammaren här , nämligen att det inte är förenligt med nu gällande svensk lag att ställa krav på ett specifikt kollektivavtal vid offentliga upphandlingar, också är regeringens linje. Tack, och , för denna debatt! Den har återigen gett oss möjligheten att klargöra skillnaderna inom svensk politik. Jag har redogjort för regeringens hållning i den här frågan. Den framgår också av de propositioner som lämnats till riksdag. Jag har också understrukit att rättsutvecklingen på detta område är kontinuerligt pågående. Det är kommuner, landsting och upphandlande myndigheter som ställer olika typer av krav. blir kraven föremål för en rättslig process. I slutändan kan de frågorna hamna i . Genom de frågeställningar som väcks i till exempel upphandlingssituationer är vi med och utvecklar EU:s rätt på detta område. Det går inte att säga exakt hur gällande rätt är. Regeringen gör en tolkning när man fastslår propositioner och beslutar om dem. Men gällande EU-rätt är ständigt under utveckling. Det är de frågor som uppkommer, bland annat när upphandlande myndigheter ställer krav, som driver utvecklingen. Det kan också leda till att kan komma att förändra handlingsutrymmet. Det har hänt när det gäller krav inom till exempel det arbetsrättsliga området, det sociala området och det miljörättsliga området. Jag är glad över att det fanns kommuner i vårt land, bland annat i län, som gick emot gällande rätt och ville ställa krav på att kött som köps av kommunen ska produceras i enlighet med svensk lagstiftning. Det var kontroversiellt och väckte mycket reaktioner hos jurister, men tack vare ett hårt arbete förändrades rättsläget genom rättsutveckling. Den typen av utveckling ska vi naturligtvis välkomna. Det återstår att se vart denna debatt tar vägen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.