ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510445 · 2018-03-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:445 Lagen om stöd och service av (V) till Statsrådet (S) Lagen om stöd och service är en fin frihetsreform som har varit och är viktig. När den infördes var den en världsunik reform som gav personer med de största behoven makten att själva styra över sina liv och delta i samhället på lika villkor, vilket också var intentionen med lagstiftningen. Lagen präglas av egenmakt och självständighet, och dessa principer har varit avgörande. Lagen om stöd och service, i vilken den personliga assistansen ryms, utgör en kärna i vårt gemensamma välfärdssamhälle. Det handlar om medborgerliga rättigheter – att alla ska ha rätten att leva som fria individer oavsett om de har en funktionsnedsättning, får en eller följer hela livet. I där den medicinsk-tekniska utvecklingen går framåt och allt fler överlever olyckor och sjukdomar som förändrar kroppens funktionalitet krävs också ett välfärdssystem som garanterar att du kan fortsätta leva livet som alla andra. Det är med personlig assistans som tusentals personer kan arbeta, studera, vara politiskt aktiva, bilda och ta en jämställd del av ansvaret i sina familjer. De kan göra sådant som ses som självklarheter i ett liv i frihet, något som inte var verklighet innan den personliga assistansen blev verklighet. Att LSS blev verklighet är till stor del den funktionspolitiska rörelsens förtjänst. Med beslutsamhet, enträget arbete och kamp drev de igenom den största frihetsreformen i modern tid. Därför växer optimismen när statsrådet vid sitt tillträde lät meddela att hon ska “ta gott om tid” på sig att “träffa berörda intressenter och söka breda överenskommelser”. Det är hos den funktionspolitiska rörelsen utvecklingen av reformen finns. Rörelsen har länge larmat om de konsekvenser Högsta förvaltningsdomstolens domar har fått. Redan när första domen föll 2007 började rörelsen protestera. Sakta men säkert har en mängd domar förändrat rättspraxis i vad som ska ses som grundläggande behov. har urholkningen av lagstiftningen fortsatt, och rörelsen har höjt sina röster allt högre när fler och fler har fallit ur den statliga assistansersättningen och helt blivit av med assistans. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att den funktionspolitiska rörelsens röster hörs i det fortsatta utformandet av reformen? Är statsrådet beredd att komma med ett tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om LSS för att säkerställa intentionen i lagstiftningen och korrigera för de domar som fallit ?
ip · H510446 · 2018-03-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:446 planer för E45 genom av (M) till Statsrådet (S) nationella plan för transportsystemet 2018–2029 innehåller ett projekt avseende E45 –Älvros. Det innebär enkelt uttryckt att vägen i fortsättningen inte går genom centralorten . Detta skulle få stora konsekvenser för näringslivet på orten men innebär också försämringar för turistdestinationer som , , , , Ramundberget och . Kort sagt riskeras både service och viktiga arbetstillfällen i landskapet. Enligt kommun omsatte besöksnäringen och sysselsatte ca 2 000 årsarbetskrafter. Det säger sig självt att detta är betydelsefullt för utvecklingen i denna del av landet. Dessvärre har konsekvenserna för kommun och dess invånare inte lagts in i de bedömningar som gör. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsråd följande: Anser statsrådet att väginvesteringar ska göras utifrån en helhetsbedömning där också konsekvenserna för samhällen och företag inkluderas? Kommer statsrådet att lyssna på de synpunkter som det lokala näringslivet och kommun framfört vad gäller E45 framöver?
ip · H510448 · 2018-03-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:448 Miljömärkningen Svanen av (M) till Statsrådet (MP) Information är en grundbult för att konsumenter och företag ska kunna göra medvetna val. Därför är bland annat kvalitets- och miljömärkningar oerhört viktiga. Med gemensamma certifieringssystem som CE, ISO och Krav ges samhället insikt i vilka varor och tjänster som håller en viss standard. Vissa märkningar lägger ett gemensamt kvalitetsgolv för en bransch – andra är mer svåruppnåeliga och skapar drivkrafter till förbättring. Miljömärkningen Svanen infördes på initiativ av , och sköts av det statliga bolaget (tidigare ). Svanen träffas för att utvärdera och förnya kriterier, och märkningen finns på en uppsjö av varor i och . Tyvärr finns indikationer på att dessa kriterier inte i alla delar baseras på den konsensus som råder i forskarvärlden. Exempelvis förvägras märkning till produkter som utvecklats med hjälp av avancerad växtförädling, något som en rad ledamöter av påpekar i . Svanen menar då att det inte finns någon konsensus angående GMO – vilket förvisso kan vara sant – men att en statlig aktör ska basera sin konsumentinformation på något annat än den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer, det ter sig märkligt. När det gäller exempelvis klimatutmaningen talas det ofta från klimatskeptikers håll om att det inte finns någon konsensus angående växthuseffekten och jordens uppvärmning. Men då ska man minnas att relationen mellan uppfattningarna är ca 99 mot 1. Självklart bör då klimatpolitiken luta sig mer på den dominerande uppfattningen än på den avvikande. Samma sak gäller växtförädling. Detta blir särskilt viktigt i en tidsålder som vår. var två av de vanligaste begreppen i svensk och internationell debatt ”alternativa fakta” och ”fake news”. Skulle detta vara indikationer på att vi närmar oss en postfaktisk tid är detta mycket nedslående. Därför är det viktigare än någonsin att vi förlitar oss på vetenskapen – en uppfattning som flera svenska ministrar anförde i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet och regeringen se till att den statliga miljömärkningen Svanen baseras på solid grund, aktuell forskning och tar hänsyn till den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer om genmodifierade växter?
ip · H510449 · 2018-03-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:449 Regeringens jobblöften av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Socialdemokraterna gick 2014 till val på målet om EU:s lägsta arbetslöshet. låg då på tolfte plats när det gäller lägst arbetslöshet i EU. är nu längre ifrån att ha EU:s lägsta arbetslöshet än när arbetsmarknadsminister tillträdde. hade 2017 en arbetslöshet på , att jämföra med arbetslöshet på – och vi har tappat fyra placeringar till 16:e plats i EU. Inför förra valet utlovade Socialdemokraterna också att alla förslag skulle ”jobbstreamas”, vilket innebar att statsministern skulle kräva svar från varje statsråd om ett förslag ledde till fler jobb eller inte. ”Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om ett beslut innebär fler jobb eller ej”, sa statsministern . väcks frågan om detta verkligen skett. För hur kan det i så fall vara så att förslag som direkt slår mot jobb, såsom höjd a-kassa, försämringar av RUT- och ROT-avdrag och förändringar i sjukförsäkringen, har genomförts av Löfvens regering? Dessutom vägrar regeringen även fortsättningsvis att redovisa sysselsättningseffekterna av sina reformer. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är med anledning av ovan: Är det ministerns bedömning att kommer att ha EU:s lägsta arbetslöshet ? Har alla förslag som regeringen lagt fram jobbstreamats?
ip · H510450 · 2018-03-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:450 Regelförbättringar av (M) till Närings- och innovationsminister (S) publicerade en rapport – Ny mandatperiod, nya möjligheter – som består av två delar. Den ena delen är en Skopundersökning som redogör för hur företagare upplever regler och regelverk, såsom om det blivit enklare eller krångligare, vilka regelområden som utgör hinder för att växa, reglers påverkan till expansion samt företagarnas förtroende för regelförbättringsarbetet. När den mandatperiod som snart är slut summeras konstaterar landets företagare att det har varit fyra förlorade år för det statliga regelförbättringsarbetet i , enligt NNR. Kostnaderna för företag till följd av regler har ökat, och företagen upplever ett ökat krångel. Näringslivets egna förbättringsförslag har inte fått gehör, och en process för att ta hand om regelförbättringsarbetet saknas. Företagarnas förtroende för regeringens regelförbättringsarbete är lågt – har inget eller enbart litet förtroende. Den andra delen präglas av framåtblick och lösningar. Här ger NNR konkreta förslag till åtgärder för att regelförbättringsarbetet under nästa mandatperiod ska ge ett bra resultat. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vad vill ministern och regeringen göra för att förbättra den svenska konkurrenskraften med fler växande företag? Inom vilka delar vill ministern och regeringen genomföra förbättringar och förenklingar av befintligt regelverk (processer och konkreta förbättringsförslag)? Hur ser ministern och regeringen på förslagen kring tillämpningen av regelverk hos länsstyrelser och kommuner, samt arbetet med att effektivisera och minska företagens uppgiftslämnande? Delar ministern uppfattningen som finns hos näringslivet att regelkrånglet har ökat under den innevarande mandatperioden? Anser ministern att det är en prioriterad åtgärd att minska regelkrånglet för svenska företag?
ip · H510451 · 2018-03-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:451 Införandet av miljözoner av (M) till Miljöminister (MP) Beskedet om att införa miljözoner i städer, i vissa fall , kommer att drabba landsbygden där kollektivtrafiken inte är lika utbyggd som i våra storstäder. Det kommer också att drabba människors hushållsekonomi när människor som tidigare på politisk uppmaning köpt dieselbilar som i och med förbudet inte får köras i städer och därmed i praktiken blir värdelösa. En bil har en genomsnittlig livslängd och är ofta, efter bostad, ett hushålls största investering. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Anser ministern att regeringen ger ägare av dieselbilar en rimlig chans till omställning givet utformningen av förslaget om att införa miljözoner i våra städer?
ip · H510453 · 2018-03-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:453 vid bilbränder av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Den snabba positiva teknikutvecklingen för fossilfria fordon ger oss miljösmartare och säkrare fordon i trafiken. I takt med omställningen byts den fossila fordonsflottan mot gas och el. Men omställningen av de fossila fordonen innebär också praktiska och säkerhetsmässiga utmaningar som inte uppmärksammats i adekvat utsträckning. Räddningstjänster och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har rapporterat om svårighet att inför släckningsarbete veta vilket drivmedel en bil har. Släckningsarbetet kan resultera i katastrof om fel åtgärd vidtas. För att underlätta för räddningspersonalen skulle exempelvis en färgkodning på nummerskyltarna vara ett enkelt sätt att underlätta och säkra släckningsarbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att förslaget om en färgmarkering är en bra idé, och skulle ministern kunna agera vidare på ett sådant förslag? Har ministern redan vidtagit eller planerat att vidta några andra åtgärder rörande den här frågan?
ip · H510454 · 2018-03-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:454 Enskilda avlopp av (M) till Miljöminister (MP) Att enskilda avlopp är ett miljöproblem har hävdats . har en forskarrapport från Havs- och vattenmyndigheten motbevisat detta. Om enskilda avlopp inte ligger i direkt anslutning till ett vattendrag utgör de inte något stort miljöproblem, som det har sagts från olika myndigheters sida. har människor bosatta på landsbygden tvingats betala stora summor pengar för att ansluta sig till kommunalt vatten och avlopp, trots att vetenskapligt stöd alltså har saknats. Kostnaden för fastighetsägarna kan bli så hög som uppåt , ibland ännu mer, visar en granskning av Kalla fakta. När befintliga lösningar redan fungerar eller det finns billigare lösningar som klarar gränsvärdena är det orimligt att människor tvingas att ansluta sig till det kommunala systemet. Såväl den svenska forskarrapporten som internationell forskning är överens: Förutsatt att det som kommer ut från reningsanläggningen inte går rakt ut i ett vattendrag behövs ingen ytterligare rening från exempelvis en trekammarbrunn med infiltration. Trots detta finns det kommuner som vägrar att acceptera fakta och fortsätter att agera som förut genom att döma ut enskilda avlopp med invändningen att det inte går att mäta föroreningarna som dessa släpper ut. Problemen med det resonemanget är två. Dels innebär det omvänd bevisbörda, dels är det inte sant. Det blir särskilt problematiskt att när denna rigida inställning kan innebära kostnader på uppåt för enskilda fastighetsägare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur avser ministern att gå vidare i frågan, och kommer ministern att ställa krav på kommunerna att följa forskningsrönen om att enskilda avlopp inte utgör ett miljöproblem och därmed bör tillåtas?
ip · H510455 · 2018-03-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:455 Vårdköerna av (M) till Socialminister (S) Svensk sjukvård håller hög kvalitet, men vårdköerna är bland de längsta i . har köerna fördubblats, detta trots den gynnsamma konjunkturen. Ansvaret faller ytterst på de socialdemokratiska landsting som saknar kontroll över ekonomi och effektivitet. Regeringen och socialminister har valt att låta människor stå i sjukvårdsköer genom att ta bort de reformer som ökade tillgången på vård. Sämst tillgänglighet till vård är det i landsting där Socialdemokraterna styr. I får endast av invånarna sin operation/åtgärd inom garantitiden . Det är sämst i hela landet. är troligen den politiker som genom sitt agerande nekat flest människor vård i modern svensk historia. släpper också igenom Socialdemokraternas vanstyre av vården; till exempel stänger , och i stället hålls det kurser i hur man föder barn i bilen. har de kortaste vårdköerna i . I av fallen kan läkarbesök i primärvård ges . Det är den högsta siffran bland landstingen i . Även när det handlar om att ge ett första besök i specialiserad vård placerar sig bäst. Man klarar detta i av fallen, att jämföra av fallen i övriga . Många ställer sig frågan varför framhärdar i försvaret av att människor ska stå i långa sjukvårdsköer. Utan tvekan finns det problem i vården runt om i hela landet. Lika tydligt är det att problemen är som störst i de landsting där har som mest att säga till om. En saklig bedömning ger vid hand att ministerskap är krisartat. I stället för att ta tag i de problem har skapat och som finns i den svenska vården missbrukar regeringen utredningsinstrumentet för partipolitik, genom att avdela statens utredningsresurser för att speciellt granska ett sjukhus i . Det är för var och en uppenbart att detta bara handlar om socialdemokratisk partitaktik. Med anledning av ovanstående är mina frågor till socialminister : Vilken av vårdkriserna i de socialdemokratiskt styrda landstingen anser socialministern vara mest akut att lösa? När ämnar ministern tillsätta en kriskommission som ser över sjukvården i hela ?
ip · H510456 · 2018-03-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:456 Konkurrensvillkoren på den svenska tv-marknaden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) blev det känt att mobiloperatören och bredbandsoperatören Com Hem vill gå samman i ett gemensamt bolag. Å ena sidan kan det vara en fördel för de svenska konsumenterna, som får tillgång till ett brett utbud av tjänster. Men det finns också en risk att konkurrensen på den svenska tv-marknaden försämras och att konsumenterna långsiktigt blir de stora förlorarna, med ett mer ensidigt utbud av program och allt mindre produktion i . Företaget Com Hem har nämligen en monopolliknande ställning i i och med att de kontrollerar av marknaden och når ca 2,7 miljoner hushåll. Av dessa är 1,3 miljoner hushåll tvångsanslutna via avtal med hyresvärden eller bostadsrättsföreningen. Com Hem har 1,3 miljoner analoga hushåll och 650 000 digitala hushåll samt utöver det ca 300 000 hushåll med ett gammalt nätverk, som är det gamla /Televerket-nätet. Dessutom äger Com Hem Boxer, som har 450 000 digitala hushåll och sammanlagt når 2,7 miljoner hushåll. I samband med att Com Hem köpte upp statliga Boxer utredde uppköpet och valde att låta köpet gå igenom, trots att näst intill alla remissinstanser var negativa och såg risker gällande konkurrenssituationen. Ett av argumenten var att i sin bedömning av den svenska tv-distributionsmarknaden såg att framtidens tv-tittande kommer att ske digitalt, exempelvis via mobil, Ipad eller dator. Experter inom tv-marknaden ser den nya förväntade sammanslagningen av som en del i en konsolideringstrend på en kommunikationsmarknad som inte växer och som skulle ha en enda sammanhängande aktör som skulle äga, förutom distributionen, också innehållet i de kanaler man distribuerar, det vill säga hela kedjan. För att det ska ske är det av största vikt att det finns en sund konkurrens på den svenska tv-marknaden. Jag anser därför att en utredning bör göras gällande konkurrensen på tv-marknaden i ljuset av det som anförs i interpellationen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- coh innovationsminister : Anser ministern att det finns en sund konkurrens på den svenska tv-marknaden, och vilka åtgärder avser ministern annars att vidta?
ip · H510457 · 2018-03-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:457 Försäljning av vildsvinskött av (M) till Statsrådet (S) Den svenska vildsvinsstammen ökar, vilket i sin tur ökar antalet viltolyckor i trafiken och skördeskador för lantbruket. Det effektivaste sättet att hålla vildsvinsstammen på en rimlig nivå är att öka jakttrycket. Ett hinder för en ökad avskjutning är att det är svårt att avyttra köttet eftersom det enligt lag måste trikintestas och dessutom gå igenom en vilthanteringsanläggning innan det får säljas till konsument. Den ekonomiska ersättningen till jägaren upplevs av de flesta som för liten för att processen ska vara värd besväret. Resultatet blir att jägare slutar jaga vildsvin när den egna frysen är fylld. Jag har tidigare frågat ministern om regeringen är beredd att ta initiativ till en lagändring som möjliggör för jägare att, i en begränsad omfattning, sälja vildsvinskött direkt till konsument, självklart med krav på trikinprov men utan krav på att köttet måste ta omvägen genom en vilthanteringsanläggning. Dessvärre är det ett förslag som ministern har avfärdat, och detta utan att ministern har presenterat några andra nya konkreta förslag från regeringen. Åtgärder behövs för att förbättra avsättningsmöjligheterna för vildsvinskött, underlätta jakten och minska de skador som vildsvinen orsakar. Vi moderater har länge motionerat om enklare regler när det gäller försäljning av vildsvinskött och har också lyft fram att bör följa det tyska exemplet och ge lokala restauranger och näringsidkare möjlighet att köpa viltkött direkt från jägare. har också () och gjort gemensam sak. Nämnda organisationer har i en hemställan som överlämnades till regeringen lagt förslag som ligger helt i linje med det driver. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta något initiativ i anledning av förslaget från LRF och ? Är statsrådet beredd ta initiativ till en lagändring i syfte att ge jägare möjlighet att sälja trikintestat vildsvinskött i mindre volymer direkt till konsument liksom till näringsidkande såsom lokala restauranger?
ip · H510458 · 2018-03-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:458 av (M) till Statsrådet (S) Ett globalt och mycket allvarligt problem är antibiotikaresistens. Utan verksam antibiotika är mycket av den moderna sjukvården i form av cancerbehandlingar, transplantationer och vanliga operationer inte möjliga eller åtminstone extremt riskfyllda. drabbas sjukvården av fler infektioner och ökad dödlighet på grund av antibiotikaresistens. är förhållandevis förskonat än så länge, men i i stort är problemen betydande. Den europeiska smittskyddsmyndigheten uppskattar att hela 25 000 dödsfall inom EU beror på antibiotikaresistens. har arbetat mycket aktivt och för att förebygga antibiotikaresistens genom att minska överanvändningen av antibiotika till såväl djur som människa. Detta arbete har också gett goda resultat, även om arbetet självfallet måste fortsätta. Om vi tittar på antibiotikaanvändningen inom jordbruket är ett fantastiskt gott exempel. djurhållare har friska djur och en god djuromsorg, vilket resulterar i en i internationell jämförelse extremt låg användning av antibiotika. För detta förtjänar lantbrukare beröm och uppskattning. Som konsument kan man ge beröm och uppskattning konkret genom sitt val i köttdisken. Det är också viktigt att staten, liksom kommuner, regioner och landsting, värdesätter smittskydd, djurskydd och antibiotikaanvändning vid offentlig upphandling. Det handlar i grunden också om att skapa en sjyst konkurrens. Just nu pågår arbete på EU-nivå för att ta fram en gemensam antibiotikastrategi. Här är det viktigt att är pådrivande. På EU-nivå behövs skärpt lagstiftning. Särskilt angeläget är att förbjuda användning av antibiotika i förebyggande syfte inom djuruppfödning och att minska användningen av antibiotika till hela djurgrupper. och den har en viktig uppgift att som sagt vara pådrivande men också en viktig kunskapsspridande uppgift. bönder har receptet mot överanvändning av antibiotika. Regeringen behöver hjälpa till att sprida detta så att också länder som , och slutar behandla friska djur med antibiotika. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad gör statsrådet och den för att driva på så att blir ett kraftfullt redskap i arbetet mot överanvändningen av antibiotika inom den europeiska djurproduktionen? Hur bedömer statsrådet möjligheterna att få till stånd ett förbud inom EU mot användning av antibiotika i förebyggande syfte? Vad gör statsrådet och regeringen för att sprida det positiva svenska exemplet om hur ett gott smittskydd och god djuromsorg leder till en mycket låg förskrivning av antibiotika inom djurhållningen?