frsrdg · H504RB3 · 2018-02-21 00:00:00 — riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne, Ekonomipriset, inrättades 1968 i samband med att fyllde . Av donationsbrevet framgår att förutom prisbeloppet ska utge motsvarande av detta belopp att användas för bestridande av kostnader för förvaltningen och prisutdelningen. föreslår i denna framställning att banken får rätt att träffa ett avtal med med rätt för stiftelsen att erhålla ytterligare bidrag för att täcka de administrativa kostnaderna för prisbedömningsarbetet, central administration och Nobelveckan och Nobeldagarna som Ekonomipriset medför. Det totala beloppet ska uppgå till ett belopp som motsvarar en sjättedel av stiftelsens kostnader eller det lägre belopp finner lämpligt. Tilläggsbeloppet ska utgöra skillnaden mellan detta belopp och den ersättning som stiftelsen erhåller. En förutsättning för detta tilläggsbidrag är att ges goda möjligheter till insyn i stiftelsens och priskommitténs arbete med Ekonomipriset kunna bedöma huruvida nivån på kostnadsbidrag är rimligt. kommer informera finansutskottet om insyns- och kontrollarbete. Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................... Ökad kostnadstäckning till Ekonomipriset ..................................................... Uppföljning av de administrativa kostnaderna........................................... godkänner att träffar avtal med med utfästelse att banken ska utge ett tilläggsbelopp som tillsammans med den ersättning som stiftelsen erhåller för att täcka de administrativa kostnaderna som följer av riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne totalt uppgår till ett belopp som motsvarar en sjättedel av stiftelsens kostnader eller det lägre belopp finner lämpligt. Avtalet ska ge betryggande möjligheter till insyn och kontroll av användningen av kostnadsersättning. På fullmäktiges vägnar: På direktionens vägnar: Fullmäktige: , , , , , , , , , och har deltagit i beslutet. Direktionen: , , Per , , och har deltagit i beslutet. Föredragande har varit . Ökad kostnadstäckning till Ekonomipriset riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne, Ekonomipriset, inrättades 1968 i samband med att fyllde . Genom donationsbrevet förband sig att ställa till förfogande dels ett prisbelopp lika stort som för ett vart av Nobelprisen , dels ett belopp motsvarande av samma prisbelopp att enligt stiftelsens bestämmande användas för bestridande av stiftelsens kostnader för förvaltningen och prisutdelningen. Av stadgarna för priset, som godkänts av regeringen, framgår bland annat att priset utdelas av () enligt de grunder som gäller för utdelandet av de genom testamentet instiftade Nobelprisen. Den kommitté som av KVA utses för att avge utlåtande i fråga om prisutdelningen kallas priskommittén. Vidare anges bland annat följande i stadgarna: ”De medel, som av ställs till förfogande för bestridande av kostnader skall, sedan av donationen föranledda förvaltningskostnader och andra allmänna kostnader avgått, användas för bestridande av kostnaderna för prisutdelningen. Vad som ej åtgår till årets utgifter reserveras för framtida utgifter.” Som framgått ovan ska till utbetala för Ekonomipriset den prissumma som stiftelsen lagt fast för vart och ett av Nobelprisen samt ett belopp motsvarande av den summan. 1980 var prisbeloppet och det höjdes då beloppet var . Prisbeloppet var sedan ända då det sänktes till . 2017 höjdes det till . Eftersom bidraget till kostnaderna för Ekonomipriset enligt donationsbrevet ska vara av prissumman innebär det att bidraget ändras när prissumman ändras; 2011 var bidraget , 2012–2016 och 2017 . har således Ekonomipris betalat för själva prisbeloppet och för administrationskostnader för detta pris. Förutom detta belopp har under betalat en årlig ersättning om för informationsspridning om och Ekonomipriset genom ett avtal som gick ut vid utgången av 2017. ÖKAD KOSTNADSTÄCKNING TILL EKONOMIPRISET har vänt sig till med en framställning avseende finansiering och konstaterat att till minne firar 2018. Enligt stiftelsen är det en lämplig tidpunkt både att uppmärksamma prisets existens och att pröva formerna för dess fortsatta finansiering. Av framställningen framgår bland annat att de medel som avsätts av för Ekonomipriset inte fullt ut täcker prisets kostnader. bör enligt stiftelsens mening betala en sjättedel av stiftelsens totala kostnader eftersom Ekonomipriset är ett av sex priser. Totalt har vid sidan om de belopp som avsätts för prissummor i kostnader fördelade på prisbedömningsarbete, central administration och kostnader i samband med Nobelveckan i och Nobeldagarna i . Den genomsnittliga kostnaden för ett pris är därmed och inte som är det belopp stiftelsen erhållit från . Nuvarande bidrag från räcker enligt stiftelsen inte heller till för att täcka kostnaderna för arbetet i den av KVA utsedda . Inom ramen för de som erhåller har avdelats för KVA:s prisarbete. Detta är mindre än vad som används för prisarbetet i de övriga kommittéerna, trots att kostnaderna är likartade och gäller nomineringar, utredningar, kommitté- och kansliarbete. Enligt har Ekonomipriset sannolikt varit underfinansierat under hela sin existens. Stiftelsen föreslår därför att en ny överenskommelse träffas med som medger utbetalning av belopp som motsvarar de kostnader Ekonomipriset för med sig för och för KVA. När Ekonomipriset instiftades 1968 motiverades det av det internationella anseende som nobelprisen åtnjuter och det bidrag till goodwill i världen som prisen lämnar. konstaterar att den motiveringen står sig ännu . Genom att förknippas med Ekonomipriset förstärks landets möjligheter till inflytande i internationella sammanhang. Ekonomipriset har visserligen ifrågasatts, bland annat med argumentet att det belönar insatser i en samhällsvetenskap som i precision och användbarhet inte kan jämföras med naturvetenskaperna. Även om det finns vissa skillnader mellan naturvetenskap och samhällsvetenskap anser inte att dessa är så stora att Ekonomipriset bör avskaffas. I själva verket grundar och många andra myndigheter sina beslut på ekonomiska teorier framsprungna ur samhällsvetenskaplig forskning. Genom att belöna sådana insatser kastar Eko- ÖKAD KOSTNADSTÄCKNING TILL EKONOMIPRISET nomipriset ljus över viktiga samhällsproblem på ett sätt som främjar forsk- ningens tillgänglighet och som stimulerar nya ansträngningar inom den eko- anser sammanfattningsvis att Ekonomipri- set fyller en viktig funktion och att den uppmärksamhet som prisutdelningen innebär för ekonomisk vetenskap är till gagn inte bara för utan även för kvaliteten på många av de samhällsekonomiska beslut som fattas både nationellt och globalt. En grundläggande förutsättning för inrättandet av Ekonomipriset var att det så långt som möjligt skulle jämställas med de övriga nobelprisen. varit fallet såvitt avser prissummans storlek, sättet att utse pris- tagare och ceremonierna kring prisutdelningen. Det finns därför goda skäl för att även såvitt avser finansieringen upprätthålla parallelliteten med övriga priser genom att fullt ut täcka de administrativa kostnader som priset för med sig. täcker bidrag till de administrativa kostna- derna för Ekonomipriset enbart drygt hälften av de kostnader priset för med sig beräknat som den genomsnittliga kostnaden för ett av sex priser. förts ovan har till betalat 5,2 mil- joner kronor och istället för som anser är den verkliga kostnaden, det vill säga 1/6 av de som – vid sidan av de belopp som avsätts för prissummor – fördelas på prisbedömningsarbete, central administration och kostnader i samband med prisutdelningarna. delar bedömning att bidrag bör täcka Ekonomiprisets andel av de samlade kostnaderna för förvaltning och prisutdelning. Frågan uppstår då hur det ytterligare kostnadsbidrag som föreslår närmare ska beräknas. Ett alternativ skulle kunna vara att besluta att ett nominellt belopp om ska betalas ut till kostnader för Ekonomipriset. Ett annat alternativ skulle kunna vara att höja procentsatsen för administrativa kostnader så att de bättre stämmer överens med dagsläget. Om man utgår från det nuvarande prisbeloppet om skulle procentsatsen för administrativa kostnader behöva höjas till totalt , nuvarande plus , vilket då skulle bli , det vill säga nästan . En sådan höjning av procentsatsen skulle vid en prissumma på innebära att måste höja sitt bidrag till från nuvarande till 9, , det vill säga . anser dock att den modell för kostnadstäckning som tillämpats sedan Ekonomipriset instiftades har visat sig inte fungera så bra eftersom för- ÖKAD KOSTNADSTÄCKNING TILL EKONOMIPRISET hållandet mellan rimliga kostnader och prisbelopp inte är . Om stiftelsen till exempel behöver spara men bedömer att ceremonierna och prisbedömningsarbetet är viktigare än prisets storlek är det rimligt att dra ned på prisbeloppet utan att omkostnaderna ska gå ner. anser därför att modellen med att bidraget motsvarar en procentsats av prisbeloppet inte längre bör gälla för det nu aktuella ytterligare bidraget från . Enligt bör bidragets storlek istället baseras helt på de kostnader som Ekonomipriset medför. Utgångspunkten för tilläggsbeloppet bör därför vara att beloppet bör täcka en sjättedel av de totala kostnaderna för kostnader för central administration, prisbedömningsarbete och Nobelveckan och Nobeldagarna. Eftersom nuvarande donationsbrev där kostnadsbidraget beräknas på av prisbeloppet är oåterkalleligt får det ytterligare kostnadsbidrag som föreslås betala utgöra skillnaden mellan en sjättedel av de totala kostnaderna för och av prisbeloppet. Det ska dock vara möjligt för att sätta ned det ytterliga kostnadstäckningsbidrag som föreslås till exempel om banken bedömer att kostnader är alltför höga. Uppföljning av de administrativa kostnaderna skulle få en utökning av kostnadsbidraget enligt bankens förslag bör få en större insyn i administrativa arbete. Denna insyn blir desto mer angelägen om ska kunna avgöra huruvida stiftelsens kostnader blivit så höga att det förhöjda kostnadsbidraget från bör sättas ned enligt vad som föreslagits ovan. Det finns visserligen redan begränsningar i stadgarna som innehåller en regel som förhindrar stiftelsen att betala ut av prissumman för själva prisutdelningsarbetet. Det kapital som stiftelsen förfogar över sätter också gränser. Mot detta kan framhållas att om bidrag till de administrativa kostnaderna kommer att höjas med ett så stort belopp som här föreslås blir det ännu viktigare för banken att ha möjligheter att få insyn i och följa upp och bevaka att kostnadsutvecklingen i stiftelsen och priskommittén är rimlig. Om skulle få medgivande att höja bidraget för de administrativa kostnaderna skulle insyn förslagsvis kunna förstärkas genom att får rätt att utse en ledamot utan rösträtt i det revisorskollegium som finns för . De närmare villkoren för förhöjda kostnadstäckningsbidrag bör regleras i ett särskilt avtal mellan och . Rätt att besluta om kostnadsbidraget Enligt bestämmelsen i 1 kap. 1 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet ÖKAD KOSTNADSTÄCKNING TILL EKONOMIPRISET som enligt lag ankommer på . Denna bestämmelse innebär att är lagligen förhindrad att besluta om donationer eller andra typer av ekonomiskt understöd av verksamhet som inte enligt lag ankommer på Att bidra med ytterligare finansiering av Ekonomipriset ligger alltså vid sidan av sådan verksamhet som kan besluta om. banken kan inte heller ändra villkoren i donationsbrevet. slöt om donationsbrevet 1968 bedömde bankoutskottet att borde be- kräfta donationen (BU 1969:11 sid. 6 ff). Förutom beslut om tillskapandet av och godkännandet av Ekonomiprisets instiftande finns i närtid fyra tidigare riksdagsbeslut där frågan om möjlighet att bidra med finansiering av verksamhet som inte ankommer på har prövats. I ett riksdagsbeslut (1999/2000:FiU23) bemyndigade riksbanksfullmäktige att vid inleveransen av årets vinstmedel räkna av 40 mil- joner kronor från detta belopp och i stället betala ut denna summa till huvud- mannen för det föreslagna . Skälet var att det inte kunde uteslutas att under tagit emot så kallat Utskottet konstaterade dock att ett sådant förfarande var unikt och borde betraktas som en speciell engångsföreteelse. skedde genom en avräkning från den vinstutdelning som beräknats enligt de principer som hade fastställts av finansutskottet kan man påstå att det var staten snarare än som finansierade betalningen. I ett riksdagsbeslut (2001/02:FiU15) beslutade att god- känna att dels överförde som en gåva till staten genom Statens fastighetsverk historiskt värdefulla fastigheter som avskilts från bolag med ett sammanlagt bokfört värde om ca 8 miljoner kronor, dels avdelade ca för behövliga upprustningsåtgärder I samband med bildandet av Stiftelsen för bevarandet av före- mål med historiskt intresse som avskilts från AB och i godkände i ett beslut att fick överföra Överföringen skulle möjliggöra driftsbidrag till det planerade bruksmuseet (2002/03:FiU18). I ett riksdagsbeslut (2016/17:FiU23) avslog riksbanks- fullmäktiges förslag om att skulle bemyndiga att finan- siera extern forskning med medel som avräknas från inleveransen av Riks- bankens vinst till statens budget. Det av utskottet redovisade skälet till avslags- beslutet var att finansiering av extern forskning inte ingår i de uppgifter som enligt riksbankslagen ankommer på . tillkännagivande till regeringen om att regeringen i beredningen av statens budget ska pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning inom de områden och i den omfattning som riksbanksfullmäktige ÖKAD KOSTNADSTÄCKNING TILL EKONOMIPRISET Enligt vad som nämnts ovan saknar rätt att genom sina egna beslutsorgan besluta om ytterligare kostnadsbidrag till Ekonomipriset. Frågan är om kan fatta ett beslut som innebär att kostnadsbidraget ska finansieras av medel. beslutar enligt 1 kap. 4 § regeringsformen om hur statens medel ska användas. är dessutom en myndighet under (9 kap. 13 § regeringsformen). Av praxis framgår att beslut om användning av medel utanför bankens verksamhet har fattats tidigare av , däribland inrättandet av Ekonomipriset och finansieringen av Stiftelsen . Gemensamt för dessa beslut är att inblandning med något undantag har inskränkt sig till utbetalning av medel eller överföring av andra tillgångar. beslut att avslå fullmäktiges vinstutdelningsförslag såvitt avser finansiering av jubileumsprofessurer hade möjligen sin grund i att enligt sitt förslag inte bara skulle göra utbetalningar, utan även delta i det arbete som skulle utmynna i tillsättningsbeslut såvitt avsåg de finansierade professurerna. Det nu aktuella förslaget innehåller inga sådana moment. Däremot förutsätts att enligt förslaget ges möjligheter att följa upp hur kostnadsbidraget används. Detta är en uppgift som till sin natur ligger nära varje myndighets uppgift att säkerställa förekomsten av en betryggande styrning och kontroll. Mot denna bakgrund bedömer att har den formella kompetens som krävs för att kunna bifalla framställning. I art. 123 EUF-fördraget och Rådets förordning (EG) nr 3603/93 av finns bestämmelser som förbjuder centralbankers finansiering av medlemsstaterna, så kallad monetär finansiering. Det närmare tillämpningsområdet för förbudet mot monetär finansiering klargörs vidare i rådets förordning (EG) nr 3603/93 av . Där anges att förbudet omfattar all finansiering av den offentliga sektorns åtaganden gentemot tredje parter. Nationell lagstiftning får alltså inte kräva att en nationell centralbank ska finansiera varken utförandet av funktioner hos andra offentligrättsliga organ eller den offentliga sektorns åtaganden gentemot tredje parter. Den nationella lagstiftningen får inte uppdra åt en nationell centralbank att finansiera tredje parts verksamhet om denna verksamhet inte hör till en centralbanks uppgifter, utan faller inom statens ansvarsområde (se ECB:s konvergensrapport sid. 31ff). ska enligt sina stadgar genom fondförmögenhetens avkastning dela ut prisbelöningar till dem som har gjort mänskligheten störst nytta. Stiftelsen har upprättats enligt testamente och är av privaträttslig natur. Stiftelseåtagandet kan inte sägas vara en sådan uppgift som faller inom statens ansvarsområde. ÖKAD KOSTNADSTÄCKNING TILL EKONOMIPRISET att det föreslagna kostnadsbidraget inte omfattas av förbudet mot monetär föreslår sammanfattningsvis att lämnar medgivande till banken att träffa avtal med med utfästelse att banken ska utge ett tilläggsbelopp för att täcka de administrativa kostnaderna för prisbedömningsarbetet, central administration och Nobelveckan och Nobeldagarna som Ekonomipriset medför. Det totala beloppet ska motsvara en sjättedel av stiftelsens kostnader eller det lägre belopp finner lämpligt. Tilläggsbeloppet ska utgöra skillnaden mellan detta belopp och den ersättning om av prisbeloppet som stiftelsen erhåller. Avtalet ska ge tillfredsställande möjligheter att få insyn i och kontrollera stiftelsens och priskommitténs arbete med Ekonomipriset för att kunna bedöma huruvida nivån på kostnadsbidrag är rimligt. kommer informera finansutskottet om bankens insyns- och kontrollarbete. Tryck: , 2018