frsrdg · H604JO1 · 2018-11-14 00:00:00 — Han avvaktade dock inte besked om att ett överlämnande skett innan han fattade beslut om att ta AA i förvar och tog över verkställigheten av överföringsbeslut. Eftersom inte hade lämnat över verkställigheten av över- föringsbeslutet till var handläggande myn- dighet. var därmed inte behörig att vidta åtgärder för att verkställa överföringen av AA till , och var behörig att fatta beslut om förvar endast om det inte fanns tid att avvakta ett förvarsbeslut från Migrations- verket (se 10 kap. 17 § första stycket utlänningslagen). har dock inte gjort gällande att förvarsbeslutet fattades på den grunden. Polismyn- digheten var alltså inte behörig vare sig att fatta beslut om förvar av AA eller att handlägga verkställigheten av överföringsbeslutet. Myndigheternas yttranden ger inte något tydligt besked om varför Polismyn- digheten tog AA i förvar. Jag kan konstatera att de uppgifter som lämnats, lik- som myndigheternas bedömningar av risken för att AA skulle avvika, skiljer sig åt. Uppgifterna i beslut om att AA vägrade resa är svåra att förena med de uppgifter han lämnade i underrättelsesamtalet med där han fick del av verkets beslut. I samtalet uppgav han att han skulle medverka till överföringen men att han först ville överklaga be- slutet. Beslutet att ta AA i förvar har dessutom brister i ett antal avseenden. Det ursprungliga beslutet att ta AA i förvar som BB fattade grundade sig på bestämmelser i utlänningslagen. Som framgått är det emellertid inte möjligt att fatta ett beslut om förvar med stöd av utlänningslagen i ett ärende om överfö- ring enligt Dublinförordningen. Dagen efter att beslutet fattats gjordes vissa handskrivna ändringar i vilka angavs att beslutet avsåg en prövning av frågan om förvar enligt bestämmelserna i . Vidare angavs att det fanns en betydande risk för avvikande. för dessa ändringar hade AA dock redan frihetsberövats med stöd av en bestämmelse som inte var till- U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Med hänsyn särskilt till att kraven för att besluta om förvar enligt Dub- linförordningens bestämmelser är högre än de som gäller enligt utlänningsla- gen, och ändringen alltså innebar en ny rättslig bedömning, är detta mycket allvarligt. Det som framgår av protokollet från underrättelsesamtalet kan självklart inte leda till bedömningen att det fanns en betydande risk för att AA skulle avvika. Uppgifterna i beslutet om grunden för förvarstagandet är handskrivna, mycket kortfattade och allt annat än klargörande. har inte heller läm- nat några ytterligare uppgifter som förtydligar eller på annat sätt ger stöd för att det fanns en sådan risk som krävs för ett beslut om förvar enligt Dublinför- ordningen. Vid underrättelsesamtalet med upp- gav AA att han skulle överklaga beslut och begära inhibi- tion. handläggare godkände att AA bodde hos en vän ärendet prövades i domstol och uppmanade honom att självmant resa till ett utreseboende . verkställde dock över- föringen , dvs. redan dagen efter underrättelsesamtalet, trots att myndigheten inte var behörig att handlägga verkställigheten. Verkstäl- ligheten av överföringsbeslutet försvårade AA:s möjligheter att överklaga be- slutet och omintetgjorde i praktiken möjligheten för honom att få en begäran om inhibition – att ett beslut tills vidare inte ska få verkställas – prövad av domstol. Allvarlig kritik mot och BB Som jag konstaterat ovan fattade beslutet att ta AA i förvar och verkställde överföringen utan att myndigheten var behörig. Det innebär att åtgärderna vidtogs utan att det fanns stöd för dem i lag. Det är mycket anmärk- ningsvärt att BB fattade beslutet och vidtog verkställighetsåtgärder utan att ha förvissat sig om att var behörig. Det är vidare oacceptabelt att AA inledningsvis frihetsberövades med stöd av en bestämmelse som inte var tillämplig och att grunderna för förvarsbeslutet var oklart redovisade. har inte ens i efterhand kunnat klar- göra på vilka grunder beslutet fattades. Jag vill med anledning av det som kommit fram understryka vikten av att frågor om tvång hanteras med stor noggrannhet, liksom vikten av att en myn- dighet alltid gör klart vilka rättsliga förutsättningar för tvångsåtgärder som finns i det enskilda fallet. Det som kommit fram om handläggningen ger in- trycket av att de rättsliga förutsättningarna för att kunna ta AA i förvar inte var klara för , och att man bestämt att ta AA i förvar och verk- ställa överföringen med tvång oavsett vilka de faktiska förhållandena var. Detta är oroande och kan påverka förtroendet för polisen. Det finns anledning att rikta allvarlig kritik mot både och BB för det inträffade. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Jag ser positivt på att gränspolissektionen vid , Polisregi- on mitt, nu har ändrat sina rutiner så att beslut om förvar fattas av särskilda beslutsfattare. beslut att placera AA i häkte kan enligt 10 kap. 20 § utlänningslagen besluta att den som tagits i förvar ska placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Av bestämmelsen följer att det endast är verket som får fatta ett sådant beslut och att detta gäller även om det är eller Säkerhetspolisen som har fattat förvarsbeslutet. Ett beslut om att placera den som är tagen i förvar i häkte innebär en påtaglig ytterligare inskränkning av hans eller hennes rörelsefrihet. Höga krav på rätts- säkerhet måste ställas när det gäller sådana beslut. Av utredningen framgår att beslut att placera AA i häkte tillkom på begäran av DD vid i . I ett telefonsamtal till verkets förvarsenhet i uppgav han att AA skulle överföras till dagen därpå. Den handläggare som tog emot samtalet upplyste, enligt den tjänsteanteckning han upprättade, DD om att en rättelse av förvarsbeslutet måste komma in till . Det framgår dock inte av anteckningen vilka brister i förvarsbeslutet som behövde rättas. Som fram- gått hade fattat beslutet om förvar med stöd av bestämmelser i utlänningslagen, vilka inte var tillämpliga. Det finns skäl att anta att det var den bristen handläggare påtalade för DD och begärde rät- telse av. fattade dock placeringsbeslutet innan något rättat beslut kommit in. Ett sådant förfarande är inte godtagbart. Som framgått placerades AA i häkte trots att det förvarsbeslut som låg till grund för placeringsbeslutet inte hade stöd i lag. Varken de närmare omstän- digheterna om handläggningen inför placeringsbeslutet eller de rutiner för handläggningen som kan finnas hos framgår av verkets ytt- rande. Ärendet visar dock att det är nödvändigt att verkets handläggare tar del av det förvarsbeslut, och i förekommande fall det avlägsnandebeslut, som lig- ger till grund för en framställning om att verket ska vidta frihetsberövande åt- gärder. En sådan ordning gör det möjligt för verket att upptäcka formella brister i besluten. Om formella brister konstateras kan det finnas anledning att göra mer ingående kontroller av beslutets laglighet. Eftersom kon- staterade formella brister i förvarsbeslutet fanns det anledning för verket att göra en sådan kontroll. Det finns skäl att anta att vid en mer ingående kontroll skulle ha upptäckt att beslutet att ta AA i förvar inte hade stöd i lag. ska kritiseras för att beslutet att placera AA i häkte fattades innan man hade tagit del av det rättade beslutet från och utan att en tillräckligt ingående kontroll av förvarsbeslutets laglighet hade gjorts. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N beslut att placera AA i häkte innebar, enligt den lydelse av 10 kap. 20 § 3 utlänningslagen som då gällde, att det krävdes synnerliga skäl för placeringen. Av tjänsteanteckning om samtalet från DD framgår bl.a. att han uppgav att AA skulle överföras till dagen därpå och att Mi- grationsverket beslutade om placering i väntan på att AA skulle lämna landet. I placeringsbeslutet angav som skäl endast att beslutet om att överföra AA till snart skulle verkställas och att det därför fanns syn- nerliga skäl att placera honom i häkte. Som angetts ovan ska bestämmelsen om placering i t.ex. häkte av den som ska verkställas tillämpas restriktivt. Bestämmelsen är avsedd bl.a. för situa- tioner där den som ska verkställas inte hinner föras till en förvarslokal innan verkställigheten ska ske eller när transporten inte kan genomföras direkt från förvaret. (Se vidare JO 2011/12 s. 314, dnr 6090-2009.) Av utredningen fram- går inte om det fanns sådana omständigheter i det aktuella ärendet. Det är otill- fredsställande att de närmare förhållandena inte klarlagts. Det sätt som frågan handlagts på ger intrycket att inte har gjort någon självständig bedömning av förutsättningarna för beslutet. Det är självklart inte acceptabelt. Jag vill med anledning av det som kommit fram understryka att alla omstän- digheter som ligger till grund för ett placeringsbeslut ska framgå av detta. Det har genom utredningen kommit fram att inte diarieförde det förvarsbeslut som faxade och inte heller dokumenterade alla kontakter med i ärendet. Det har framgått att det också har funnits brister när det gäller doku- mentation. Jag vill mot den bakgrunden framhålla att det är ett grundläggande krav ur rättssäkerhets- och kontrollsynpunkt att beslut och åtgärder dokumenteras i en- lighet med de bestämmelser som gäller. Detta ärende visar med tydlighet vilka konsekvenser brister i dokumentation och diarieföring för med sig, såväl under själva handläggningen som vid en granskning i efterhand. Jag förutsätter att och vidtar de åtgärder som behövs för att beslut och åtgärder fortsättningsvis dokumenteras på ett kor- rekt sätt och att handlingar diarieförs i enlighet med de bestämmelser som gäl- ler. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N har angett fel födelsedatum på ett uppehållstillståndskort (Dnr 2998-2016) Beslutet i korthet: Anmälaren har av tilldelats ett personnum- mer med en födelsetid som avviker från hennes korrekta födelsedatum. På de uppehållstillståndskort som ska utfärda för dem som har beviljats uppehållstillstånd ska bl.a. personens födelsedatum anges. Mi- grationsverket har utfärdat fyra uppehållstillståndskort för anmälaren och angett det personnummer hon tilldelats av som födelsedatum i stället för det korrekta födelsedatumet. Som skäl för detta har verket hänvi- sat till tekniska begränsningar i it-systemet. kritiseras för sin bristfälliga handläggning i samband med att anmälarens uppehållstill- ståndskort utfärdades. Verket har beslutat om åtgärder för att undvika att liknande problem uppstår, vilket JO ser positivt på. AAär enligt sitt hemlandspass född . beslutade att folkbokföra AA i och att tilldela henne ett personnummer med 870102 som de sex första siffrorna. Av uppgifter från Skat- teverket framgår att myndigheten har godtagit det födelsedatum som anges i AA:s hemlandspass men tilldelat henne ett personnummer med en till födelse- dagen närliggande dag – – med stöd av 18 § tredje stycket folkbokföringslagen, då personnumren var slut i personnummerserien för . Folkbokföringsdatabasen har i ett senare skede kompletterats med uppgift om AA:s korrekta födelsetid. I en anmälan till JO förde AA fram klagomål mot bl.a. för att fel födelsedatum angetts på hennes uppehållstillståndskort. Hon uppgav i hu- vudsak följande. Hon kom till från . tilldelades hon ett personnummer som inte motsvarade hennes födelsedatum. fick hon sitt första uppehållstillståndskort. På kortet var de första siffrorna i hennes tilldelade personnummer angivna som födelsedatum. Hon har inte vågat lämna eftersom uppgiften om fö- delsedatum i uppehållstillståndskortet skiljer sig från det som anges i hem- landspasset. Hon var rädd för att detta kunde medföra problem för henne och har därför inte besökt sitt hemland . har hon haft kontakt med och för att få dem att ändra den felaktiga födelsetiden, utan att lyckas. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N (ställföreträdande generaldirektören ) yttrade sig över an- mälan och anförde sammanfattningsvis följande om handläggningen av ärendena. Under handläggning visade AA upp ett giltigt hemlands- pass. I passet var hennes födelsedatum antecknat som . beviljades AA tillfälligt uppehållstillstånd. Det tillfälliga uppehållstillståndet förlängdes fram till dess att hon beviljades per- manent uppehållstillstånd . har utfärdat fyra uppehållstillståndskort, och på samtliga kort har angetts som födelsedatum. Det första kortet utfärdades , och därefter utfärdades kort , och . begärde AA hos att hennes personupp- gifter skulle rättas. hänvisade henne till , ef- tersom varken kan eller får ändra registrerade personuppgif- ter. anförde följande om ärendet hos . har beslutat att folkbokföra AA i med ett annat födel- sedatum än det som framgår av hemlandspasset. Detta har skett med stöd av 18 § tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481) med anledning av att det för det aktuella födelsedatumet, , inte finns fler fö- delsenummer att tilldela. AA har därmed folkbokförts med en närliggande dag . individuppgifter lagras i den centrala utlänningsdata- basen (). De uppgifter som finns på uppehållstillståndskortet baseras på informationen i CUD. läser en gång över folkbokföringsinformation från via Navet under lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Genom denna överföring uppdateras ur- sprungsinformationen i CUD en gång för att motsvara de uppgif- ter som finns i folkbokföring. lämnade följande redogörelse för sina handläggningsru- tiner. Av handläggningsstöd rättsligt ställningstagande angå- ende registrering av identitetsuppgifter (RCI 03/2013) framgår, såvitt nu är av intresse, i huvudsak följande. Huvudregeln vid registrering av identitetsuppgifter är att uppgifterna i hemlandspass eller motsvarande följs. För den som ansöker om uppehålls- tillstånd och, om ansökan beviljas, kan komma att bli folkbokförd här i lan- det, bör rutiner för registrering av individuppgifter i möj- ligaste mån motsvara den bedömning som görs vid folkbokföringen. När individuppgifterna i hemlandspasset inte överensstämmer med de som framgår av uppehållstillståndskortet kommer individen i folkbokföringen att registreras i enlighet med hemlandspasset. Att och har en samsyn gällande registrering av individuppgifter un- derlättar för den enskilde, som eventuellt merarbete från myndig- heternas sida därigenom kan undvikas. Av handläggningsstöd för besök och bosättning framgår i huvudsak följande såvitt gäller frågan om folkbokfö- ring med annat datum än i hemlandspasset. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N har meddelat att man, om det för en viss födelsetid inte finns fler födelsenummer att tilldela, får ange födelsedagen med en närlig- gande dag i samma månad enligt 18 § tredje stycket folkbokföringslagen. Det är enbart när födelsenumren har tagit slut som bestämmelsen får till- lämpas, d.v.s. när det vid registreringen kommer upp ett meddelande som anger att det är slut på personnummer för angiven dag. Samtycke krävs inte av personen, men han eller hon får ett meddelande om sitt personnummer efter registreringen. Handläggaren gör även en dagboksanteckning i in- vandringsärendet avseende den korrekta födelsetiden. I systemet och på personbevis och utdrag presenteras personens verkliga födelsedatum. Mi- grationsverket är bundet av de uppgifter som förekommer i folkbokfö- ringen och det finns ingen möjlighet att utfärda ett uppehållstillståndskort med en annan födelsetid än den som personen är folkbokförd med. redovisade följande bedömning. registrerar som huvudregel en sökande med de uppgifter som finns i ett uppvisat giltigt hemlandspass. För de sökande som beviljats uppehållstillstånd och som folkbokförts i innebär samordningen med folkbokföringsinformation att uppgifterna i CUD upp- dateras och att uppgifterna i uppehållstillståndskortet därefter kommer att motsvara de uppgifter som finns i folkbokföringen. har i sitt rättsliga ställningstagande i frågan om regi- strering av individuppgifter tagit ställning för att dessa uppgifter, i de fall då sökanden folkbokförts, i möjligaste mån bör motsvara bedömningen hos . har i ovan refererad rutinhandbok uttalat sig bundet av uppgifterna i folkbokföring. handläggningsstöd RCI 03/2013 ger utrymme för att frångå uppgifterna i folkbokföringen vid registrering av individuppgifter. konstaterar dock att de systemtekniska förutsättningarna i de fall en sökande folkbokförts inte möjliggör ett praktiskt av- steg från folkbokföringsuppgifter. Då AA registreras med korrekt födelsedatum i CUD kommer befintliga systems funktionalitet att medföra att alla former av ändringar eller registreringar hos Mi- grationsverket ändras tillbaka för att motsvara innehållet i folkbokföringen. Utfärdande av uppehållstillståndskort baserat på sådana ändringar är i dags- läget inte möjligt med hänsyn till det korta intervall med vilket uppdate- ringarna i CUD görs. noterar i ärendet att AA kommit in med en begäran om rättelse av personuppgifter enligt personuppgiftslagen men att något beslut i denna del inte fattats. avser att vidta åtgärder till rättelse av bristen i denna del. I ett kompletterande yttrande redovisade Migrationsver- ket (vikarierande generaldirektören ) bl.a. följande bedömning. interna handläggningsstöd RCI 03/2013 tar inte uttryck- ligen upp frågan om hur den aktuella problematiken ska hanteras vid myn- digheten men ger utifrån sin lydelse utrymme för att frångå uppgifterna i folkbokföringen vid registrering av individuppgifter. En närmare instruk- tion saknas dock och det uppges att ska eftersträva en samsyn med såtillvida att registreringen av födelseuppgifter bör motsvara de uppgifter som finns i folkbokföringen. Den närmare handläggningsinstruktionen för hantering av problemati- ken finns i stället i för besök och bosättning, enligt vilken anser sig bundet av de födelseuppgifter som finns i folk- bokföringen. En följd härav blir att enligt sin egen rutin anser sig förhindrat att utfärda ett uppehållstillståndskort med en annan fö- delsetid än den som en viss person är folkbokförd med. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Oaktat vilka möjligheter att frångå folkbokföringsinfor- mation som de interna handläggningsstöden kan anses ge uttryck för är Mi- grationsverkets tekniska infrastruktur uppbyggd på så sätt att de födelsedata som hanteras inom ramen för verkets centrala utlänningsdatasystem (CUD) fortlöpande samkörs och uppdateras mot för att mot- svara de uppgifter som finns i folkbokföringen. Med hänsyn till de korta intervall för uppdatering som är aktuella kommer eventuella änd- ringar i CUD i samband med uppdatering att återgå för att motsvara Skat- teverkets information inför tillverkningen av beställda uppehållstillstånds- kort. De befintliga tekniska systemen utgör därmed hinder för att utfärda uppehållstillståndskort i annat födelsedatum än det som finns registrerat hos . Ovanstående förhållande innebär för den enskilde i förevarande fall att uppehållstillståndskortet kommer att utfärdas med av registre- rat födelsedatum snarare än det faktiska födelsedatum som finns registrerat i hemlandspasset. I praktisk hantering kommer således att frångå kravet på att uppehållstillståndskortet ska innehålla födelsedatum enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002. Handläggningen av AA:s ärende har därmed uppvisat brister i förhållande till de krav som kan ställas på utfärdande av uppehållstillståndskort. beklagar de inträffade konsekvenserna men vill påtala att frågan är aktualiserad för översyn inom myndigheten och att kvalitets- avdelningen getts i uppdrag att utreda frågan vidare. I sammanhanget vill även påtala att den oro avseende att återvända till sitt hemland som AA gett uttryck för sannolikt torde vara opåkallat. Detta då eventuella problem vid en gränsövergång torde kunna lösas genom att kontakt upprättas med . I ett mejl till JO uppgav bl.a. att verket nu beslutat att hämta in uppgifter från Navet enligt en ny s.k. termkod som avser födelsedatum. För varje folkbokförd person fastställer ett personnummer som identitetsbeteckning. Personnumret innehåller födelsetid, födelsenummer och en kontrollsiffra. Födelsetiden anges med sex siffror: två för året, två för må- naden och två för dagen i nu nämnd ordning. Födelsenumret består av tre siffror och är udda för män och jämnt för kvinnor. (Se 18 § första och andra stycket folkbokföringslagen.) Om det för en viss födelsetid inte finns fler födelsenummer att tilldela, får födelsedagen i stället anges med en närliggande dag . (Se 18 § tredje stycket folkbokföringslagen.) Möjligheten att tilldela en person ett personnummer med en födelsetid som avviker från den korrekta födelsedagen infördes . Bakgrunden till ändringen var att invandrare från vissa länder har en födelsetid som regi- strerats med ett fiktivt datum, ofta eller . Dessa födelse- tider har använts när ett personnummer har fastställts för personen i och har medfört att personnummer för födelsetider och U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N tagit slut eller håller på att ta slut för vissa födelseår. Av förarbetena till lag- stiftningen framgår att uppgiften om den korrekta födelsetiden ska finnas till- gänglig i folkbokföringsdatabasen. (Se prop. 2008/09:111 s. 15 f. och s. Av 4 kap. 22 § utlänningsförordningen framgår att bevis om uppehållstillstånd ska utfärdas i form av en sådan handling som avses i rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av om en enhetlig utformning av uppehållstill- stånd för medborgare i tredje land. utfärdar uppehållstillståndskort () som bevis på att en person har beviljats uppehållstillstånd i . Uppehållstillståndskortet ersatte de tillståndsmärken för uppehållstillstånd som utfärdades tidigare och som klistrades in i sökandens pass. Av en bilaga till rådets förordning framgår bl.a. att ett uppehållstillstånds- kort ska förses med uppgift om födelsedatum, födelseort, nationalitet och kön. I ett beslut anförde JO Renfors följande. ska för varje folkbokförd person fastställa ett personnummer som bl.a. innehåller personens födelsetid. Ett personnummer utvisar alltså normalt vilken dag en person är född. har dock en möjlighet att tilldela en person ett personnummer med en födelsetid som inte återspeglar den korrekta födelsedagen. Om en person får uppehållstillstånd i ska utfärda ett uppehållstillståndskort som bevis på att personen har tillstånd att vara i Sve- rige. Uppehållstillståndskortet innehåller bl.a. uppgifter om vilken typ av till- stånd personen har fått och hur länge kortet är giltigt. Uppehållstillståndskortet ska även förses med uppgift om födelsedatum. Av utredningen framgår att , – , har utfärdat fyra uppehållstillståndskort för AA på vilka det av Skat- teverket tilldelade personnumret 870102 angetts som födelsedatum i stället för det födelsedatum som anges i AA:s hemlandspass, . Ett uppehållstillståndskort ska normalt visas upp tillsammans med ett ut- ländskt pass för att innehavaren ska få resa inom Schengenområdet och åter- vända till efter resor utanför Schengenområdet. Det är därför viktigt att uppgifterna i uppehållstillståndskortet är korrekta och stämmer överens med uppgifterna i passet. Det framstår inte som obefogat att befara att oförenliga uppgifter i dessa handlingar av sådan väsentlig karaktär som ett födelsedatum kan orsaka problem för innehavaren vid utresa från eller inresa till . Utredningen visar att AA:s födelsedatum har varit känt för och godtagits av under handläggningen av hennes ärenden om uppehållstill- stånd . har som skäl för att det korrekta födelse- datumet trots detta inte har angetts i uppehållstillståndskorten i huvudsak hän- visat till att tekniska begränsningar i it-systemet gjort det omöjligt att utfärda U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N uppehållstillståndskort med en annan födelsetid än den som personen är folk- bokförd med. Jag tolkar yttrande på så sätt att man syftar på det födelsedatum som följer av det tilldelade personnumret.