frsrdg · H604JO1 · 2018-11-14 00:00:00 — I och med att förvaltningen valde att upplåta lägenheterna med ett hyresavtal och ta ut en hyrkostnad av den boende, gäller hyreslag- stiftningens regler och därmed begränsas möjligheterna att utöva tillsyn och kontroll i de boendes lägenheter. Hade detta tydliggjorts så skulle inte åt- gärderna om tillsyn i lägenheterna vidtagits. Stödboendet är avvecklat. Förvaltningen har dock till- gång till träningslägenheter i olika fastigheter i stadsdelsområdet som be- viljas personer som genomgår rehabilitering från missbruk och psykisk ohälsa. Med erfarenheterna från Farstasteget kommer förvaltningen att se över arbetssätt och handläggning av träningslägenheterna för att försäkra sig att de överensstämmer med lagstiftningen. AA kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Bistånd i form av boende Insatser inom ska utformas och genomföras tillsammans med den enskilde (3 kap. 5 § socialtjänstlagen [2001:453], SoL). Den enskilde har dock inte någon ovillkorlig rätt att få en viss bestämd insats av . Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörj- S O C I A L T J Ä N S T ningsstöd) och för sin livsföring i övrigt (4 kap. 1 § SoL). Med begreppet livs- föring i övrigt avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att tillför- säkras en skälig levnadsnivå. Det finns inget stöd i SoL för att rätten till bistånd är avsedd att omfatta tillhandahållande av bostad åt bostadslösa i allmänhet (jfr prop. 1979/80:1 s. 200 och 356 samt prop. 2000/01:80 s. 92). I rättspraxis har man dock ansett att en enskild har rätt till bistånd från socialnämnden genom att den ska tillhan- dahålla eller ombesörja en bostad som uppfyller kraven på skälig levnadsnivå, om den enskilde är helt bostadslös och har speciella svårigheter att skaffa bo- stad på egen hand (se t.ex. RÅ 2004 ref. 130). Det är alltså möjligt för en soci- alnämnd att ge bistånd i form av boende. Regeringsformens regler om skydd mot husrannsakan m.m. En myndighet får inte utan vidare gå in i den enskildes bostad. Bestämmelsen om skydd mot sådana intrång finns i 2 kap. 6 § RF. Av bestämmelsen framgår att varje medborgare är skyddad mot bl.a. kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång gentemot det allmänna. Med husrannsakan avses varje under- sökning av hus, rum eller slutet förvaringsställe som företas av en myndighet, oavsett syftet med undersökningen (prop. 1973:90 s. 246). Med liknande in- trång avses intrång som inte sker i undersökningssyfte (prop. 1975/76:209 s. 147). Begränsningar i skyddet får göras genom lag (2 kap. 20 § RF). Det krävs alltså lagstöd för att en myndighet ska ha rätt att gå in i den enskildes bostad. Grundlagsskyddet gäller dock endast påtvingade ingrepp (se prop. 2005/06:29 s. 25 f.). Det finns alltså i vissa fall en möjlighet för socialnämnden att efter samtycke från den enskilde få komma in i dennes bostad. JO har i flera beslut uttalat sig om förutsättningarna för att göra s.k. hembesök inom ramen för en utredning om rätten till ekonomiskt bistånd (se t.ex. JO 2011/12 s. 377, dnr 6514-2009 m.fl.). JO uttalade att samtycket måste vara reellt för att kunna ligga till grund för en undersökning av bostaden. Grundlagsskyddet får inte kringgås genom att den enskilde ”tvingas” att lämna ett samtycke. I JO 2015/16 s. 417, dnr 4930-2012, hade en kommun beviljat den enskilde bistånd i form av boende och även ingått ett hyreskontrakt med den enskilde om boende på ett kommunalt korttidsboende. Av hyreskontraktet framgick att personalen hade rätt att undersöka de boendes rum. JO uttalade i beslutet bl.a. följande: En grundläggande förutsättning för att nämnden ska få komma in i bostaden och göra någon form av undersökning är således att den enskilde har lämnat ett medgivande som grundas på ”verklig” frivillighet. När det gäller korttidsboende menar nämnden att den enskilde har lämnat ett sådant sam- tycke när han eller hon har undertecknat hyreskontraktet. Jag har svårt att föreställa mig att den som beviljas bistånd för att bo på korttidsboendet har någon reell möjlighet att påverka utformningen av kontraktet. Den boende har med andra ord inte något verkligt val utan ”tvingas” acceptera villkoren i kontraktet för att få tillgång till boendet. S O C I A L T J Ä N S T Även om den enskilde inte kan påverka kontraktsvillkoren som sådana kan det inte uteslutas att han eller hon frivilligt kan gå med på att personalen får rätt att gå in och undersöka bostaden. Avgörande för den bedömningen –som måste göras i varje enskilt fall – är vilken information personen får om sina handlingsalternativ när han eller hon ska underteckna kontraktet samt hans eller hennes förmåga att fatta ett informerat beslut i frågan. Det är alltså mycket viktigt att den enskilde får tydlig information om innebör- den av villkoret i kontraktet och vilka alternativ han eller hon har. Om en nämnd när den tillhandahåller en bostad ingår ett avtal med den enskilde som innebär att nämnden upplåter nyttjanderätt till bostaden mot betalning uppkommer ett hyresförhållande mellan parterna. Bestämmelserna i 12 kap. jordabalken (JB), hyreslagen, kan då tillämpas på hyresförhållandet. Hyreslagen har ett socialt skyddssyfte, och bestämmelserna i lagen är som huvudregel tvingande till hyresgästens förmån (12 kap. 1 § JB). Hyresgästen disponerar ensam bostaden. Hyresvärden har dock rätt att utan uppskov få till- träde till bostaden för att utöva nödvändig tillsyn eller utföra förbättringsar- beten som inte kan skjutas upp utan skada (12 kap. 26 § JB). Det ska alltså vara fråga om brådskande åtgärder. Ett kontraktsvillkor som ger hyresvärden en längre gående rätt att få tillträde till bostaden än vad bestämmelsen föreskriver är inte giltigt (se 12 kap. 1 § femte stycket JB). Det är alltså inte möjligt att ta in ett sådant villkor i hyreskontraktet med bindande verkan mot hyresgästen. Av utredningen i ärendet framkommer det att verksamheten på stödboendet riktade sig till personer med missbruksproblem som var i behov av socialt och praktiskt stöd. Stödet utfördes av boendestödjare och boendeformen var träningslägenheter. Boendet grundade sig på ett beslut om bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL. Vid inflyttningen till boendet upprättades ett andrahandskon- trakt mellan stadsdelsnämnden och den enskilde. Den undersökning som personalen på stödboendet genomförde i AA:s bo- stad var av ett sådant slag som varje medborgare är skyddad mot gentemot det allmänna enligt 2 kap. 6 § RF. Någon bestämmelse som gav personalen rätt att genomföra undersökningen finns inte. Av utredningen i ärendet framgår att man från förvaltningens sida var av uppfattningen att man som boende vid Farstasteget accepterat att personalen fick genomsöka lägenheten. AA har dock uppgett att han aldrig lämnat något samtycke till detta. Även nämnden uppger i sitt remissvar att AA aldrig lämnat något sådant samtycke. Jag är mycket kri- tisk till att en undersökning av boendet ändå genomfördes. Nämnden verkar vara av uppfattningen att genomsökningen av AA:s boende varit otillåten till följd av att upplåtelsen för den grundat sig på hyreslagen. Jag vill därför betona att det skydd som varje medborgare har genom regeringsfor- men mot intrång i sin bostad i princip endast kan undantas genom lagstiftning. Den insats AA var beviljad i form av en träningslägenhet bygger på frivillighet från den enskildes sida. Oavsett hur bostaden upplåts vid en sådan insats är den S O C I A L T J Ä N S T enskilde därför skyddad mot intrång i bostaden som han eller hon inte sam- tycker till. Jag har även i ett annat beslut (dnr 7595-2016) gjort uttalanden om ett villkor om regelbundna tillsynsbesök som en socialnämnd tagit in i ett hyres- kontrakt. Frågorna som behandlas är av ett sådant principiellt intresse att jag finner skäl att lämna över kopior på besluten till och Inspektion- en för vård och omsorg för kännedom. Fråga om en arbetsmarknads- och socialnämnd vid beviljande av bistånd i form av s.k. övergångslägenhet har kunnat ta in ett villkor om regelbundna tillsynsbesök i hyreskontraktet (Dnr 7595-2016) Beslutet i korthet: beviljade en man bistånd i form av boende i en s.k. övergångslägenhet. Kommunen och man- nen ingick ett hyreskontrakt som innehöll klausuler som gav socialförvalt- ningen rätt att göra tillsynsbesök i lägenheten en gång . Nämnden genomförde tillsynsbesök i mannens bostad. En myndighet får inte utan vidare gå in i en bostad. De aktuella tillsyns- besöken utgjorde intrång av ett sådant slag som varje medborgare är skyd- dad mot enligt 2 kap. 6 § regeringsformen (RF). Begränsningar i skyddet får göras genom lag. Det finns dock inget lagstöd för de tillsynsbesök som nämnden genomförde. Grundlagsskyddet gäller endast påtvingade ingrepp. Den enskilde kan alltså samtycka till en åtgärd från myndighetens sida, t.ex. ett tillsynsbesök, som annars skulle ha utgjort ett brott mot bestämmelsen i RF. JO har i flera tidigare beslut uttalat att det måste vara fråga om ett reellt samtycke från den enskilde. Han eller hon får alltså inte ”tvingas” att lämna ett samtycke. I beslutet uttalar JO att det inte kan uteslutas att mannen, när han skrev under hyreskontraktet, faktiskt samtyckte till tillsynsbesök. JO nöjer sig med att framhålla vikten av att den enskilde i en sådan situation får tydlig infor- mation om vilka andra alternativ i fråga om boende som finns. Eftersom kommunen ingick ett hyresavtal med mannen uppstod ett hy- resförhållande mellan parterna. Reglerna om hyra i 12 kap. jordabalken (JB) var därmed tillämpliga. En hyresvärd har rätt att utan uppskov få tillträde till en bostad i vissa brådskande situationer (12 kap. 26 § JB). Ett kontrakts- villkor som ger hyresvärden en mer långtgående rätt är dock inte giltigt. De tillsynsbesök som beskrivs i hyreskontraktet är betydligt mer långt- gående än vad som följer av bestämmelsen i JB. Arbetsmarknads- och soci- alnämnden kritiseras för att villkoret om tillsynsbesök togs in i hyreskon- traktet. JO uttalar att nämnden vid utformningen av villkoren inte i tillräck- lig grad beaktade att det fanns ett hyresförhållande mellan parterna. JO för- utsätter att nämnden ser över villkoren och anpassar dem till gällande be- stämmelser. S O C I A L T J Ä N S T I en anmälan till JO klagade på socialförvaltningen i kommun och uppgav bl.a. följande. ingick han och kommunen ett hy- reskontrakt som gällde en lägenhet. Handläggaren tvingade honom att skriva under ett medgivande som gav förvaltningen tillträde till lägenheten. skickade han ett brev till förvaltningen där han återkallade medgivandet. Förvaltningen accepterade inte återkallelsen. Vid tillsynsbesöken som genom- fördes hade handläggaren med sig en självutnämnd handledare. Förvaltningen hotade med att säga upp hyreskontraktet. JO hämtade in vissa handlingar från förvaltningen, bl.a. hyreskontraktet med bilagor. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över vad AA hade uppgett i sin anmälan om tillsynsbesök och hanteringen av brevet med återkallelsen. Nämnden anförde i ett remissvar bl.a. följande. Boendeformer för hem- och bostadslösa i I finns olika boendeformer och boenden som kan erbjudas uti- från individens behov. I alla ärenden görs en individuell prövning och be- dömning. Personer kan exempelvis bo i härbärgen, hotell, vandrarhem, dygnsbo- enden med stöd samt lägenheter med andrahandskontrakt genom . De sistnämnda lägenheterna är uppdelade i två typer, genomgångslä- genheter och övergångslägenheter. Vad gäller övergångslägenheter kan andrahandskontrakt övergå till förstahandskontrakt om personer uppfyller de krav som ställs av hyresvärden. För att flytta från ett dygnsboende till en lägenhet med andrahandskontrakt bör personen bedömas ha behov av den och vara redo för bo mer självständigt samt kunna uppfylla de krav som ställs. De krav som ställs på boende i lägenhet genom är att teknisk tillsyn i lägenheten ska utföras regelbundet. Information om detta får hyresgästen vid och inför kontraktsskrivning där även överenskommelse angående den tekniska tillsynen skrivs under. Vid boende i lägenhet betalar den enskilde hyra. Vid boende i dygnsboende betalar den enskilde egenavgift om den enskilde har ekonomisk möjlighet till detta. När den enskilde skriver på ett andrahandskontrakt med , Lägenhetsenheten, förbinder sig hen sig att vårda bostaden enligt boende- reglerna och att följa uppgjord planering, som upprättas tillsammans med socialsekreterare från Vuxenenheten, boendesektionen. Ansvaret för den tekniska tillsynen i lägenheten åligger det socialtjänst- område som fördelat lägenheten till en person , oavsett var i lägenheten är belägen. Arbetsmarknads- och socialförvaltningens individ- och familjeomsorg är uppdelad i fem socialtjänstdistrikt. AA har varit aktuell inom Socialtjänst Innerstadens vuxenenhet då han saknade bostad. AAhar beviljats flera olika boendelösningar av Innerstaden bl.a. hotell och vandrarhem. S O C I A L T J Ä N S T på Tamira uttryckte AA öns- kemål om att flytta till en lägenhet med kontrakt. AA erbjöds lägenhet med andrahandskontrakt med möjlighet att ta över kontraktet . AA:s kontrakt började gälla . Han har bott i samma lägenhet . Att bo i en lägenhet via innebär, som beskrivits ovan, krav på att teknisk tillsyn utförs regelbundet. Krav finns även på att social- tjänsten innehar en uppsättning nycklar till lägenheten. Dessa nycklar får endast användas vid fara för hyresgästens liv samt enligt Jordabalken 12:26, vilken reglerar hyresvärdens rätt att få tillträde till lägenheten om inte samtycke till annat finns. Vid den regelbundna tillsynen används alltså inte dessa nycklar utan all tillsyn utförs när hyresgästen är hemma om inte annat överenskommits. går av säkerhetsskäl all- tid två personer till tillsynsbesök. Den tjänsteperson som AA benämner ”självutnämnd handledare” antas vara ansvarig tillsynspersonals kol- lega som enligt rutin alltid ska närvara vid tillsyn. Vid kontraktsskrivning var AA införstådd med de krav som ställs på boende i övergångslägenheter. Han fick information om att kopia skulle skickas till honom per post. inkom brev från AA där han ville dra tillbaka medgivandet angående ovanstående. skicka- des ett brev till AA med önskan om ett förtydligande gällande återkallandet samt information om hyresvärdens krav. Vid telefonsamtal efterfrågade en kopia på underskrivna handlingar från kontrakts- skrivningen och de skickas . Då det uppdagades att AA inte hade fått begärda handlingar, lämnade tillsynspersonal dem vid tillsyns- besök . AA läste igenom handlingarna och uppgav sedan att han tyckte det lät acceptabelt. Det är beklagligt att de brev som avsetts för AA inte nådde honom enligt avsikt. AA har fått information skriftligen i ett senare skede samt även muntligt. AA skickade sin anmälan till , , . Samtal om villkoren för boende i övergångslägenhet och om hur tillsyn kommer att genomföras hölls med honom . So- cialtjänsten uppfattade att saken därmed varit utredd. AA har därefter inte nämnt saken varken för ansvarig tillsynspersonal eller boendeut- redare. Det är berörda tjänstepersoners bedömning att handläggning i ärendet skett enligt gällande regler och rutiner. AAhar tidigare inte velat ha personlig kontakt med personal från soci- altjänsten, vilket har försvårat samarbetet kring planering inför flytten till övergångslägenhet. Sedan AA flyttade till sitt nuvarande boende har an- svarig socialsekreterare arbetat för att förbättra samarbetet med honom och möta honom utifrån hans individuella behov och önskemål. Socialsek- reterare skickar alltid ut information inför kommande tillsynsbesök, vil- ket bedöms fungera väl. Vad gäller hot om uppsägning har inga sådana hot förekommit. Däre- mot har AA informerats om att det i Stads hyresavtal med hyres- värden finns inskrivet att teknisk tillsyn av lägenheten ska utförs månatli- gen. AA fick tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. S O C I A L T J Ä N S T Bistånd i form av boende Insatser inom ska utformas och genomföras tillsammans med den enskilde (3 kap. 5 § socialtjänstlagen [2001:453], SoL). Den enskilde har dock inte någon ovillkorlig rätt att få en viss bestämd insats av . Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörj- ningsstöd) och för sin livsföring i övrigt (4 kap. 1 § SoL). Med begreppet livs- föring i övrigt avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att tillför- säkras en skälig levnadsnivå. Det finns inget stöd i SoL för att rätten till bistånd är avsedd att omfatta tillhandahållande av bostad åt bostadslösa i allmänhet (jfr prop. 1979/80:1 s. 200 och 356 samt prop. 2000/01:80 s. 92). I rättspraxis har man dock ansett att en enskild har rätt till bistånd från socialnämnden genom att den ska tillhan- dahålla eller ombesörja en bostad som uppfyller kraven på skälig levnadsnivå, om den enskilde är helt bostadslös och har speciella svårigheter att skaffa bo- stad på egen hand (se t.ex. RÅ 2004 ref. 130). Det är alltså möjligt för en soci- alnämnd att ge bistånd i form av boende. Regeringsformens regler om skydd mot husrannsakan m.m. En myndighet får inte utan vidare gå in i den enskildes bostad. Bestämmelsen om skydd mot sådana intrång finns i 2 kap. 6 § regeringsformen, RF. Av be- stämmelsen framgår att varje medborgare är skyddad mot bl.a. kroppsvisita- tion, husrannsakan och liknande intrång gentemot det allmänna. Med husrann- sakan avses varje undersökning av hus, rum eller slutet förvaringsställe som företas av en myndighet, oavsett syftet med undersökningen (prop. 1973:90 s. 246). Med liknande intrång avses intrång som inte sker i underökningssyfte (prop. 1975/76:209 s. 147). Begränsningar i skyddet får göras genom lag (2 kap. 20 § RF). Det krävs alltså lagstöd för att en myndighet ska ha rätt att gå in i den enskildes bostad. Grundlagsskyddet gäller dock endast påtvingade ingrepp (se prop. 2005/06:29 s. 25 f.). Det finns alltså i vissa fall en möjlighet för socialnämnden att efter samtycke från den enskilde få komma in i dennes bostad. JO har i flera beslut uttalat sig om förutsättningarna för att göra s.k. hembesök inom ramen för en utredning om rätten till ekonomiskt bistånd (se t.ex. JO 2011/12 s. 377, dnr 6514-2009 m.fl.). JO uttalade att samtycket måste vara reellt för att kunna ligga till grund för en undersökning av bostaden. Grundlagsskyddet får inte kringgås genom att den enskilde ”tvingas” att lämna ett samtycke. I JO 2015/16 s. 417, dnr 4930-2012, hade en kommun beviljat den enskilde bistånd i form av boende och även ingått ett hyreskontrakt med den enskilde om boende på ett kommunalt korttidsboende. Av hyreskontraktet framgick att personalen hade rätt att undersöka de boendes rum. JO uttalande i beslutet bl.a. följande. S O C I A L T J Ä N S T En grundläggande förutsättning för att nämnden ska få komma in i bostaden och göra någon form av undersökning är således att den enskilde har lämnat ett medgivande som grundas på ”verklig” frivillighet. När det gäller korttidsboende menar nämnden att den enskilde har lämnat ett sådant sam- tycke när han eller hon har undertecknat hyreskontraktet. Jag har svårt att föreställa mig att den som beviljas bistånd för att bo på korttidsboendet har någon reell möjlighet att påverka utformningen av kontraktet. Den boende har med andra ord inte något verkligt val utan ”tvingas” acceptera villkoren i kontraktet för att få tillgång till boendet. Även om den enskilde inte kan påverka kontraktsvillkoren som sådana kan det inte uteslutas att han eller hon frivilligt kan gå med på att personalen får rätt att gå in och undersöka bostaden. Avgörande för den bedömningen –som måste göras i varje enskilt fall – är vilken information personen får om sina handlingsalternativ när han eller hon ska underteckna kontraktet samt hans eller hennes förmåga att fatta ett informerat beslut i frågan. Det är alltså mycket viktigt att den enskilde får tydlig information om innebör- den av villkoret i kontraktet och vilka alternativ han eller hon har. Om en nämnd när den tillhandahåller en bostad ingår ett avtal med den enskilde som innebär att nämnden upplåter nyttjanderätt till bostaden mot betalning uppkommer ett hyresförhållande mellan parterna. Bestämmelserna i 12 kap. jordabalken (JB), hyreslagen, kan då tillämpas på hyresförhållandet. Hyreslagen har ett socialt skyddssyfte, och bestämmelserna i lagen är som huvudregel tvingande till hyresgästens förmån (12 kap. 1 § JB). Hyresgästen disponerar ensam bostaden. Hyresvärden har dock rätt att utan uppskov få till- träde till bostaden för att utöva nödvändig tillsyn eller utföra förbättringsar- beten som inte kan skjutas upp utan skada (12 kap. 26 § JB). Det ska alltså vara fråga om brådskande åtgärder. Ett kontraktsvillkor som ger hyresvärden en längre gående rätt att få tillträde till bostaden än vad bestämmelsen föreskriver är inte giltigt (se 12 kap. 1 § femte stycket JB). Det är alltså inte möjligt att ta in ett sådant villkor i hyreskontraktet med bindande verkan mot hyresgästen. Innerstaden beviljade AA bistånd i form av boende i en lägenhet med stöd av 4 kap. 1 § SoL. tecknade kommun, genom , och AA ett andrahands- kontrakt för lägenheten. Av kontraktet framgår bl.a. följande. Hyresgästen är skyldig att lämna stadsområdets och hyresvärdens personal tillträde till lägenheten för utövande av tillsyn, besiktningar, nödvändigt underhåll m.m. en gång . AAundertecknade en bilaga till hyreskontraktet benämnd Överens- kommelse upprättad av Innerstaden. Av handling- en framgår att hyresgästen bl.a. ska vårda bostaden enligt bifogade boendereg- ler, annars riskerar hyresgästen uppsägning av andrahandskontraktet. Av boendereglerna framgår bl.a. följande. S O C I A L T J Ä N S T Som boende hos oss förbinder du dig till att ta emot tillsynsbesök. Vi arbe- tar för att du i så stor utsträckning som möjligt ska möta samma tillsynsper- sonal vid alla tillsynsbesök. Inför tillsynsbesöket skickas ett brev med tid hem till dig. Tillsynsbesök sker ungefär en gång […] Under ett tillsynsbesök går vi tillsammans igenom en checklista och tittar på följande: −att du har gällande hemförsäkring (visa upp kvitto) −att lägenhetsvården sköts i samtliga rum −att du rengjort ventilation och att den fungerar −att det inte är för hög luftfuktighet i badrum −att avlopp och kranar fungerar −om det finns något som ska felanmälas −din redogörelse för sökta lägenheter vid Boplats Syd m.fl. Du ska: […] −Vara hemma vid bokade tillsynsbesök. Om du inte har möjlighet att vara hemma måste tillsynspersonal kontaktas och en ny tid bokas. Uteblivna tillsynsbesök leder till en skriftlig varning som i för- längningen kan innebära att hyreskontraktet sägs upp. tog förvaltningen emot ett brev från AA där det bl.a. stod ”återkallelse av medgivande daterat ”. Handläggaren skickade ett brev till AA där hon bl.a. informerade om att överenskom- melsen är obligatorisk när man har ett andrahandskontrakt genom Stadsdels- förvaltningen Innerstaden. Hon bad också att AA skulle förtydliga innebörden av återkallelsen. Vid ett telefonsamtal frågade AA handläg- garen hur ofta det skulle bli tillsyn. Handläggaren meddelade att man gör till- synsbesök . genomfördes ett tillsynsbesök i AA:s lägenhet. Brevet som handläggaren hade skickat till AA kom i retur den 7 de- cember. genomfördes ytterligare ett tillsynsbesök i AA:s lägenhet. Tillsynsbesöken som genomfördes i AA:s lägenhet är av ett sådant slag som varje medborgare är skyddad mot gentemot det allmänna enligt 2 kap. 6 § RF (se JO 2015/16 s. 417, dnr 4930-2012). Det krävdes alltså lagstöd för att nämn- den skulle ha rätt att genomföra tillsynsbesöken. Något sådant lagstöd finns inte. Som har redovisats ovan är det dock bara påtvingade ingrepp som omfat- tas av bestämmelsen i RF. Den enskilde kan alltså samtycka till en åtgärd, t.ex. ett hembesök, som i avsaknad av ett samtycke hade utgjort ett brott mot be- stämmelsen.