frsrdg · H504RR1 · 2018-02-20 00:00:00 — Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring ingår i granskningsprocessen. Utöver att projektledaren och enhetschefen har ett kvalitetsansvar bidrar ämnessakkunniga på till kvalitetssäkringsarbetet. Ett seminarium hålls tidigt i samband med att frågor, bedömningsgrund och metodval har utarbetats. Vid detta seminarium deltar även två externa referenspersoner för att säkerställa relevant och djup sakkunskap inom det område granskningen avser. Vidare hålls ytterligare ett internt seminarium där rapportutkastet kommenteras utifrån fastställda kvalitetskriterier. Efter ytterligare bearbetning får granskningsobjekten, vanligen regeringen och en eller flera myndigheter, möjlighet att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar ansvarig riksrevisor beslut om granskningsrapporten. 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Den totala kostnaden för effektivitetsrevisionen ökade med jämfört med . Det är kostnaden för granskning och omvärldsbevakning som har ökat, vilket beror på högre personalkostnader. Ökningen beror dels på en förändrad kompetensprofil inom avdelningen, dels på fler arbetade timmar inom verksamhetsgrenen. Kostnaderna för metodutveckling och utbildning minskade något efter en större inledande satsning i samband med omorganisationen 2016. Tabell 12 Kostnader för effektivitetsrevisionen (EFF) 2015–2017 (tkr)11 Tabell 13 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen 2015–2017 12 11På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. 12På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. Kostnader och timmar per publicerad granskning Årets kostnad för pågående granskningar är högre än på grund av ett ökat antal granskningar. Kostnaden per publicerad granskning är lägre än tidigare, vilket främst beror på att genomsnitt antal timmar per granskning minskade. Tabell 14 Kostnader för granskningar 2015–2017 (tkr) Upparbetad kostnad vid årets början Årets kostnad för granskningar Kostnad för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapport Styckkostnad för årets avslutade granskningar Genomsnittligt antal arbetade timmar för anställd personal per granskning är lägre än 2016 och har minskat successivt även jämfört innan. Det kan förklaras av en viss produktivitetsökning och att fler granskningar av mer avgränsad karaktär genomfördes. Tabell 15 Redovisade timmar för anställd personal för granskningar 2015–2017 Upparbetade timmar vid årets början Årets timmar för granskningar Timmar för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapport Snitt timmar för årets avslutade granskningar 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING är nationellt revisionsorgan, vilket bland annat innebär att samverkar i revisionsfrågor nationellt och internationellt. Inom denna verksamhetsgren redovisas även myndighetsövergripande uppgifter. Resultat och bedömning nationell samverkan Granskningsplanen, årliga rapporten, uppföljningsrapporten och remisser lämnar till i enlighet med lag riksrevisorernas granskningsplan13 och en årlig rapport14. Dessutom lämnar en uppföljningsrapport avseende resultat av den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen till . Granskningsplanen ger en samlad bild av det kommande årets granskningar, både inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. lämnades granskningsplanen till som en redogörelse. Den årliga rapporten sammanfattar de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. lämnades rapporten till som en redogörelse. följer upp om granskningsrapporterna från effektivitetsrevisionen har medfört några åtgärder från regeringen eller andra granskade organisationer, företrädesvis förvaltningsmyndigheterna. Uppföljningsrapporten lämnades till och innehåller en djupare uppföljning av 20 rapporter –2013 och en översiktlig uppföljning av 21 rapporter –2015. Uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskningsobjekt. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Rapporten innehåller också en uppföljning av åtgärder som gäller de 16 modifierade revisionsberättelserna som lämnades av den årliga revisionen för . lämnade 37 remissyttranden. Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd för . Rådet ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. hölls fem sammanträden. parlamentariska råd följde granskningsverksamheten. Rådet fick en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare fick rådet information om årsredovisning , 134 § lagen (2002:1023) med instruktion för . 1412 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. riksrevisorernas årliga rapport, strategiska inriktning och granskningsplan 2017/18. Därutöver redovisades internationella utvecklingssamarbete för rådet. lades betoningen på en dialog med rådet om såväl inriktning som myndighetens interna förhållanden. Det informerades löpande om de åtgärder som riksrevisorerna genomfört sedan de tillträdde, bland annat med anledning av beredningsdelegations medskick till riksrevisorerna. Det bestod januari–av •Jörgen (S), ordförande •Göran (M), vice ordförande •David Lång (SD) •Agneta (MP) •Per-Ingvar (C) •Mia (V) •Christer (L) •Aron (KD) Enligt instruktion ska det finnas ett vetenskapligt råd vid myndigheten. Rådet ska bidra med ämneskunskaper och stöd i frågor om metod och metodutveckling. hölls fyra sammanträden med det vetenskapliga rådet. Bedömningar av granskningsrapporter var ett genomgående tema på sammanträdena. Rådet bereddes också tillfälle att kommentera och ge synpunkter på myndighetsövergripande dokument, såsom myndighetens granskningsplan och årliga rapport. utgjordes vetenskapliga rådet av •Bino Catasùs, professor •Per , teknologie doktor •Jonas Vlachos, professor 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Externa kontakter och seminarier externa kommunikation i tar till största delen sin utgångspunkt i myndighetens granskningsresultat. Webbplatsen är en av de främsta kanalerna för att informera om uppdrag, arbete och resultaten av myndighetens granskning. Webbplatsen har cirka 14 000 besök . nyhetsbrev når 1 600 prenumeranter när en granskning publiceras. använder sig också av Twitter för att kommunicera, och där är antalet följare 1 350. En annan viktig del i den externa kommunikationen är externa kontakter och seminarier. Utöver kontakter med utskott, , myndigheter och andra intressenter i samband med varje enskild granskningsrapport eller inom ramen för den årliga revisionen har deltagit på ett antal arenor. var det ett särskilt fokus på revision. arrangerade tre seminarier på temat revision, och medverkade vid samtliga. deltog även i seminarier och ett seminarium anordnat av . tog initiativ till ett möte med nya myndighetschefer för att skapa kunskap och kontakt. På temat förtroendet för medverkade vid GRC-dagarna (Governance, Risk and Compliance). Resultat och bedömning internationell samverkan I internationella sammanhang är bland annat medlem i () och utför åtaganden på EU-nivå, till exempel när det gäller kontakterna med Europeiska revisionsrätten (ECA). medverkade i kontaktkommitténs möte och i flera arbetsgrupper inom ramen för kommittén. I egenskap av ordförande i nätverket för EU:s kontaktpersoner var värd för nätverkets årliga möte. ledde ett arbete med att utveckla kontaktkommitténs arbetsformer samt arbetet med en gemensam rapport inom ramen för Fiscal Po- licy Network. har vidare verkat som medordförande i nätverket för högre revisionsorgan i kandidatländer och potentiella kandidatländer (JWAA). medverkade även i genomförandet av Europeiska revisionsrättens granskningsbesök i . Inom ramen för INTOSAI är största åtagande vice ordförandeskapet i för kapacitetsutveckling (CBC). möte ägde rum i D.C. och samordnades med styrgruppen för INTOSAI:s samarbete med givarsamfundet. Ett av mötets teman var utveckling av revisionsmyndigheter i bräckliga stater. deltog även i vissa andra internationella forum varav det nordiska samarbetet var det mest omfattande. tog emot ett antal studiebesök från bland andra revisionsmyndigheter och parlament. Den totala kostnaden för verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan minskade med jämfört med . Det är främst kostnaden för övriga avrapporteringar som var lägre på grund av lägre kostnad för den årliga rapporten, men även på grund av att inte lämnade andra rapporter15 än de instruktionsenliga rapporterna, granskningsplanen, årliga rapporten och uppföljningsrapporten. Förändringen bestod av lägre lönekostnader med anledning av färre arbetade timmar. har även nya former för kontakter med råden utvecklats och förändrats och redovisas nu under verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan16. Tabell 16 Redovisade kostnader för Nationellt revisionsorgan 2015–201717 Externa kontakter och seminarium Tabell 17 Redovisade timmar för Nationellt revisionsorgan 2015–201718 Externa kontakter och seminarium 152016 – Två rapporter: Effekter och omfattning av företagsstöd och Utveckling av BP och ÅR granskning. 2016 – Två rapporter: Årsredovisning för staten inkl. redogörelse och Utveckling av BP och ÅR granskning. 16Under 2016 och 2017 redovisades kostnaderna för råd under myndighetens ledning och inte inom någon verksamhetsgren. 17På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. 18På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Det internationella utvecklingssamarbetet syftar till att stärka andra länders nationella revisionsorgan, både avseende kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella revisionsstandarder. Resultat och bedömning internationellt utvecklingssamarbete Utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i Af- rika, , västra och . På global nivå fokuserade arbetet på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-samarbetet. På regional nivå dominerade samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E). Bilateralt stödde utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt handledare enskilda revisionsteam. gjorde också insatser inom utvecklingen av HR, it, ledarskap och kommunikation. vidareutbildades sammanlagt 1 091 medarbetare och chefer (varav kvinnor) hos våra samarbetspartner av . Tabell 18 Redovisade kostnader och transfereringar inom internationellt utvecklingssamarbete, 2015–201719 19 På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. tecknade ett samarbetsavtal med ASEANSAI och revisionsmyndigheten i , och projekten har därefter utvecklats påtagligt. beslutade också att pröva förutsättningarna för ett samarbete med revisionsmyndigheten i , och en avsiktsförklaring mellan myndigheterna undertecknades . Finansiell revision och regelefterlevnadsrevision Inom finansiell revision och regelefterlevnadsrevision stöttar våra partner i att införa internationella revisionsstandarder. arbetade med finansiell revision och regelefterlevnadsrevision i , , , och samt i AFROSAI-E, ASEANSAI och västra . Exempel på resultat : har bistått AFROSAI-E i att ta fram utbildningsmaterial för att införa de nya manualerna som togs fram 2016 och testades och beslutades . Inom ASEANSAI har 129 finansiella revisorer från , , , , , , och coachats och utbildats i att i sin tur utbilda revisorer i de egna revisionsmyndigheterna. Även inom effektivitetsrevisionen låg fokus på implementeringen av internationella standarder med en blandning av utbildningar och handledning av team. arbetade med effektivitetsrevision i , , , , , och samt i AFROSAI-E och västra . Exempel på resultat : Det regionala parallellgranskningsprojektet (PPA II) med sex deltagande revisionsmyndigheter från västra slutfördes . Inom AFROSAI-E har totalt 85 revisorer avslutat en ettårig utbildning i effektivitetsrevision där de lärt sig att hantera hela revisionsprocessen. utbildade 32 projektledare inom effektivitetsrevisionen från våra samarbetspartner i , , och . Kommunikation, HR och ledarskap fokuserade sitt stöd på intern och extern kommunikation, årlig och strategisk planering, utveckling av effektiva processer inom HR samt ledarskap i förändringsprocesser. Exempel på resultat : Med stöd från har den kenyanska revisionsmyndigheten utvecklat samarbetet mellan avdelningarna för effektivitetsrevision, PR, kommunikation och parlamentskontakter. 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING I Kosovo har det nationella revisionsorganet med stöd från inlett ett omfattande förändringsarbete vad gäller ledningsstrukturen och initierat ett ledarskapsutvecklingsprogram för alla mellanchefer. Ett brett utvecklingsprogram för alla chefer har påbörjats inom revisionsmyndigheten i . Innan ett samarbete inleds görs en strukturerad prövning utifrån en gemensam modell av om och samarbetspartnern tillsammans kan uppnå uthålliga resultat. Varje ny samarbetsfas kvalitetsgranskas inför beslut. Efter varje handledning eller utbildning görs en utvärdering av de genomförda aktiviteterna. I slutet av varje projektfas görs en utvärdering av de uppnådda resultaten. Den totala kostnaden för det internationella utvecklingssamarbetet ökade med jämfört med . Det är främst användningen av extern kompetens som har ökat, men även kostnaderna för egen personal och resekostnaderna i samband med missionerna har ökat. ökade aktivitetsnivån i det internationella utvecklingssamarbetet påtagligt och anslaget har utnyttjats till fullo. Inom utvecklingssamarbetet kompletterar egen verksamhet och transfereringar varandra. Balansen dem emellan beror på vilka förutsättningar och behov som finns inom respektive projekt. De flesta projekt bygger uteslutande på egen verksamhet, vilket huvudsakligen innebär kostnader för utbildningar, workshoppar och coachningar som medarbetare genomför tillsammans med våra samarbetspartner. I samarbetet med den regionala afrikanska organisationen svarar dock transfereringarna för närmare hälften av projektvärdet, vilket beror på att organisationen i viss utsträckning kan rekrytera experter lokalt. kan då finansiera löner för dessa samt direkta kostnader för kurser och material. Som transferering räknas också kostnaderna för lokalanställde samordnare på västra . uppgick transfereringarna till . Ökningen jämfört beror på att bidragen till AFROSAI-E ökade samt att bidrog till att revisionsmyndigheten i har kunnat köpa in it-utrustning. Tabell 19 Redovisade kostnader för internationellt utvecklingssamarbete –201720 Tabell 20 Redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete –201721 Ett årligt samråd hölls med Sida . 20På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. 21På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. Antal anställda, personalförändring och personalomsättning Totalt hade 336 tillsvidare- eller visstidsanställda , exklusive riksrevisorer. Utöver anställda i tjänst så var 22 personer tjänstlediga vid årets utgång. Av de 314 anställda i tjänst 2017 så arbetar 24 personer vid kontoret i och 19 personer vid kontoret i . Tabell 21 Antal anställda i tjänst per Medelåldern för kvinnor var och män . Könsfördelningen inom har varit kvinnor och män. Vid kontoret i är könsfördelningen kvinnor och män och vid kontoret i är den kvinnor och män. Generationsväxlingen har medfört att flera äldre män har ersatts av yngre kvinnor, därav den större skillnaden i könsfördelningen. Tabell 22 Könsfördelning av antal anställda i tjänst per PERSONAL 2017/18:RR1 Antalet chefer har ökat med åtta . Andelen kvinnliga chefer har ökat från till . rekryterades sju chefer varav fem kvinnor och två män. Tabell 23 Antal chefer fördelat på kvinnor och män24 nyanställdes 59 personer. Antalet nyanställda är i nivå med . Antalet tjänstlediga och entledigade har minskat med . Några medarbetare återkom i tjänst efter tjänstledigheter. Tabell 24 Personalförändring, 2015–2017 (antal)25 Personalomsättningen var , vilket var en minskning jämfört 2016, men något högre än 2015 då personalomsättningen uppgick till Tabell 25 Personalomsättning i antal per –2017, visar hur personalomsättningen varit fördelad mellan de olika avdelningarna –2017. Tabell 25 Personalomsättning i antal per –2017 Avdelningen för årlig revision 25Jämförelsesiffrorna har räknats om och innehåller även visstidsanställda. 26Antal entledigade har korrigerats jmf årsredovisningen 2017/18:RR1 PERSONAL Inom den årliga revisionen rekryteras många nyutexaminerade ekonomer varav många väljer att söka sig vidare till andra tjänster . Det är normalt inom branschen, men det resulterar i relativt hög personalomsättning. har verkat för att minska personalomsättningen inom den årliga revisionen. bedömning är att det arbetet har lett till en positiv utveckling då personalomsättningen minskat trots stor efterfrågan på finansiella revisorer på arbetsmarknaden. Inom effektivitetsrevisionen var personalomsättningen fortsatt hög, vilket påverkar verksamheten negativt. Effektivitetsrevision innefattar viktiga moment som är unika för och granskningarna pågår ofta uppemot . När bemanningen i en granskning byts ut krävs ofta omfattande omtag innan nya medarbetare har satt sig in i arbetssätt och i den specifika granskningen. Därmed bidrar hög personalomsättning till förseningar och ibland till att granskningar läggs ned. var rekrytering en central del i arbete med kompetensförsörjning. Rekryteringsbehovet är dock fortfarande stort. Som stöd för rekryteringsprocessen omarbetade och förtydligade myndighetens styrdokument för rekrytering. I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Det är dock en utmaning att attrahera erfarna revisorer till den årliga revisionen i allmänhet och till verksamhetsorterna i synnerhet. Inom några sakområden har det varit mycket svårt att rekrytera erfarna medarbetare till effektivitetsrevisionen. tog emot praktikanter från universitet och högskolor för att dels synliggöra som en attraktiv arbetsgivare, dels möjliggöra för studenter att få en arbetslivsförankring under sin studietid. påbörjades arbetet med att ta fram en ny kompetensförsörjningsstrategi. Det syftar till att klargöra myndighetens kompetensbehov och formerna för kompetensförsörjning med utgångspunkt i planerad utveckling och inriktning av verksamheten. gavs 16 kurser inom det femåriga utbildningsprogram som anordnar inom årlig revision. Syftet är att säkerställa att revisorerna har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra och tillämpa revision inom statlig verksamhet. Revisorprovet genomfördes i samarbete med . godkändes en av fyra revisorer som genomförde provet, 2016 godkändes sex av nio revisorer och godkändes tre av sex revisorer som genomförde provet. PERSONAL 2017/18:RR1 Inom ramen för effektivitetsrevisionen gavs sju kurser inom metodkunskap . Därutöver hölls kurser i internationella standarder. Kursen är obligatorisk för alla medarbetare vid effektivitetsrevisionen. fortsatte sin kompetensutveckling för myndighetens chefer. Modellen Utvecklande ledarskap, som har satsat på , fortsatte för att alla chefer ska genomgå samma ledarskapsutbildning. Vidare genomfördes utbildningen Utveckling, grupp, ledare () för blivande ledare, projektledare och ansvariga revisorer under verksamhetsåret. 2017/18:RR1 PERSONAL Sjukfrånvaron låg på samma nivå , det vill säga på en stabil och inte särskilt hög nivå. I åldersgruppen och yngre sjönk sjuktalen något för männen. I åldersgruppen 30–sjönk sjukfrånvaron, framför allt gällde det kvinnor som återkom i tjänst efter tidigare sjukfrånvaro. I gruppen ökade kvinnornas procentuella sjukfrånvaro på grund av några nya långtidssjukskrivningar. En nedgång av sjukfrånvaron skedde för männen , där några tidigare långtidssjukskrivna har återgått i tjänst. Tabell 26 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid 2015–2017 Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Andelen långtidssjuka av total ordinarie arbetstid PERSONAL 2017/18:RR1 startade ett värdegrundsarbete som syftar till att förtydliga statstjänstemannarollen, den statliga värdegrunden och myndighetens värdeord. gjordes en medarbetarundersökning som ett komplement till den organisatoriska och sociala skyddsronden som genomfördes . Nöjd-medarbetar-index (NMI) blev 53, vilket är ett resultat som ligger under gränsen för nöjd som går vid 55. Generella utvecklingsområden var ledning och styrning, arbetsbelastning samt kommunikation. Resultatet har tagits om hand inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Sammanställning över väsentliga uppgifter Avgiftsintäkter som inte disponeras anslagsdirektiv*** Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck- Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck- Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck- Antalet årsarbetskrafter (st.) Medelantalet anställda (st.) *Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. **Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till . ***Avser beräknade avgiftsintäkter för offentligrättslig verksamhet (årlig revision). Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från upp- Medel som erhållits från statens budget för Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande Kortfristiga skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Redovisning mot anslag (tkr) –3 368 383 599 Anslagskrediten för anslaget 1:15 uppgår till och för anslaget 1:5 till . Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision redovisning följer god redovisningssed och lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, förkortad BEA-lagen. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Undantag från kostnadsmässig anslagsredovisning tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning för avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med finansutskottets betänkande 2013/14:FiU35. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa som följer av lönenivån för dem som granskar. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande vidarefaktureras separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, det vill säga revisionsobjektet ska inte belastas med resekostnader på grund av att teamet består av personal från olika kontor i landet. har valt att redovisa nettokostnader i tabellerna om inget annat anges. Nettokostnad är verksamhetens kostnader minus intäkter. Intäkter från anslag och intäkter från den årliga revisionen som redovisas mot inkomsttitel ingår däremot inte i verksamhetens nettokostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : In- ternationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen.