frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — Utskottets behandling av förslaget resulterade i tre rekommendationer: de nordiska regeringarna uppmanades att lägga fram ett förslag till den 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN internationella maritimorganisationen om att införa riktlinjer för att göra användandet av lots i obligatoriskt (rek. 33/2017/hållbart), regering rekommenderades att införa motsvarande regler som har om lots i (rek. 34/2017/hållbart), och slutligen rekommenderades och regeringar att stärka registrerings- och övervaknings- systemen för sjöfarten i , med sikte på att kontrollera alla fartyg som inte följer IMO:s anbefallningar och att undersöka möjligheterna att skapa se- parata trafiklinjer för ingående trafik till och utgående trafik från Ös- tersjön för hela Öresundspassagen (rek. 35/2017/hållbart). Begränsning av användningen av plast Ambitionen att reducera användningen av plastprodukter av olika slag fortsatte då utskottet för ett hållbart behandlade tre olika förslag inom detta område. Ett förslag om förbud mot mikroplast i kosmetika som behandlades i utskottet sändes ut på remiss till relevanta instanser. Utskottet utarbetade därefter ett betänkande där de nordiska regeringarna uppmanas att införa ett förbud mot användning av mikroplast i kosmetika och övriga personliga vårdprodukter (rek. 1/2017/hållbart). Utskottet behandlade även ett medlemsförslag, väckt av Mittengruppen, om att minska plastavfallet i . Bakgrunden till förslaget var det faktum att plastavfall och plastrester riskerar att samlas upp i näringskedjan och att de nordiska länderna därför bör vara proaktiva i arbetet med produktutveckling och återvinning och vidta kraftfulla åtgärder för att reducera mängden plastavfall. Man hänvisar också i förslaget till EU:s kommande plaststrategi och avgifter och förbud som genomförts internationellt. Förslaget sändes ut på remiss, och med hänvisning till de varierade svaren beslutade utskottet att revidera de ursprungliga att-satserna i rekommendationen. Arbetet utmynnade i en rekommendation ställd till om att tillsätta en utredning om hur de nordiska länderna genomför EU-direktivet om att minska användningen av plastpåsar, undersöka de befintliga goda exemplen om förbud mot plastpåsar i andra stater och att främja samarbetet med pantorganisationer för att hitta instrument för plaståtervinning (rek. 7/2017/hållbart). rekommenderade även de nordiska regeringarna att bland annat förmedla information och erfarenheter från de nordiska länderna efter genomförandet av EU:s direktiv om att reducera användningen av plastpåsar och att arbeta aktivt internationellt, inom EU och relevanta FN-organ, för åtgärder som kan bidra till att stoppa nedskräpningen av plastavfall i haven (rek. 8/2017/hållbart). Samråd med de nordiska miljöministrarna En giftfri vardag, mikroplaster i kosmetik, klimatpolitik och matsvinn var ämnen som diskuterades under utskottets årliga möte med de nordiska miljöministrarna. (L) var talesperson för punkten om en giftfri vardag 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN som syftade till att diskutera de fyra punkter som utskottet inte ansåg hade blivit besvarade på ett tillfredsställande sätt sedan sessionen i . En av dessa frågor var möjligheten att skapa en nordisk lista med farliga kemikalier, vilket miljöministrarna avvisade med hänvisning till den redan existerande SIN-listan. (MP) framförde sin oro över hur EU:s handelsavtal påverkar införandet av kemikalier i , vilket miljöminister svarade på genom att påpeka att lagen alltid står över avtal. Även i diskussionen om mikroplaster låg fokus på EU. Mot bakgrund av att vill gå före och förbjuda mikroplaster i de nordiska länderna ville miljöministrarna invänta innan de startar en nationell process. påpekade den höjda prioriteringen av ämnet, vilket till exempel visade sig på i . Under punkten klimatpolitik diskuterades vikten av den nordiska samordningen i nordiska paviljongen före klimatmötet i (COP23). Frågan om ökad nordisk samordning har diskuterats kontinuerligt och återfinns i den nya internationella strategin. Man konstaterade även att det inte var meningsfullt att diskutera punkten om matsvinn eftersom den frågan inte sorterar under miljöministrarna i alla nordiska länder. kommer utskottet för ett hållbart fortsätta att arbeta med frågor som rör bland annat klimat, sjöfartssäkerhet och reducering av plastavfall och mikroplast. Utskottet fortsätter att införliva hållbarhetsmålen (Agenda 2030) i sitt arbete, med prioritering på mål 14 som handlar om livet i vattnet. Andra frågor som kommer att följas upp 2018 rör Nordiska utvecklingsfonden (, NDF) och förslaget om en nordisk grön bank i , EU-frågor, en giftfri vardag och kemikalielagstiftningen, energistationer samt reglering av delningsekonomin. Utskottet avser även att följa upp det norska ordförandeskapsprogrammet inom relevanta områden. Arbetet mot gränshinder fortsätter att vara en fast dagordningspunkt på utskottets möten, och (M) är utskottets representant i gränshindergrupp. Utskottets sommarmöte äger rum i där man bland annat kommer att uppmärksamma hållbar turism och sjöfart i de arktiska områdena. Utskottet för kunskap och kultur i Utskottet för kunskap och kultur i behandlar frågor om kultur, litteratur, film och medier samt språk och utbildning. Utskottet arbetar också med frågor som rör forskning, barn- och ungdomskultur, idrott, folkupplysning, vuxenundervisning samt civilsamhället och frivilligsektorns roll i ett demokratiskt samhälle. Svenska medlemmar i utskottet har varit (SD), (S), (S) och (M). 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för kultur och kunskap i har haft fem möten, och man har bland annat arbetat med ärenden som rör forskning, digitalisering, geoblockering och språkfrågor. Bland övriga frågor som behandlats i utskottet finns studentmobilitet, utbildning, litteratur, idrott och musik. har utskottet träffat ett antal ministrar, sakkunniga, experter, och andra nordiska organisationer för att inhämta information och kunskap inom relevanta områden. har utskottet bland annat träffat representanter för för kultur, utbildning och forskning, i , Nordisk språkkoordinering, Orkester , Språk- och litteraturcentrum vid samt . Årets sommarmöte förlades till med omnejd. Utskottet för kunskap och kultur i fick då bland annat besöka Nordisk kulturkontakt på , ett mottagningscenter för flyktingar i Esbo, Haltia Naturcentrum och . I samband med sommarmötet arrangerade utskottet ett rundabordssamtal om avhopp från skolan. Mellan av unga i fullföljer inte gymnasiet eller motsvarande utbildning, och utskottet ville med mötet uppmärksamma detta och diskutera vad man på nordisk nivå kan göra för att få eleverna att slutföra sin utbildning. Till rundabordssamtalet hade utskottet bjudit in experter och forskare från välfärdscenter, In- stitutet för hälsa och välfärd och samt nordiska parlamentariker från de nationella kulturutskotten och utbildningsutskotten. Som ett resultat av diskussionerna enades utskottet bland annat om att till Nordiska ministerrådets budget föreslå prioriterade insatser för att bromsa utvecklingen med avhopp i skolan. Som brukligt höll utskottet ett samrådsmöte med de nordiska kulturministrarna i samband med höstsession. Vid mötet avhandlades huvudsakligen två diskussionspunkter: tilliten till medierna och motverkande av desinformation samt Nordiska ministerrådets internationella kultursatsningar med fokus på Nordic Matters på i . Övriga frågor som diskuterades under mötet rörde geoblockering, en översyn av Nordiska rådets priser och ökat översättningsstöd till . kulturminister gav även en kort redogörelse för det svenska ordförandeskapet i 2018. Huvudrubrikerna för programmet är Ett inkluderande, innovativt och tryggt . Utskottet för kultur och kunskap i utarbetade ett utskottsförslag om en handlingsplan för att öka studentmobiliteten mellan de nordiska länderna. Bakgrunden till förslaget var en resolution från Ungdomens Nordiska råd (UNR) där man pekar på behovet av en gemensam nordisk ansökningsportal för att öka tillgången till likvärdig information om vilka utbildningsmöjligheter som finns i . Utskottet ansåg vid sin behandling av 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN förslaget att borde ta ett helhetsgrepp om frågan och att handlingsplanen även bör inkludera hur nordiska universitet bättre kan attrahera studenter från länder utanför EU. Arbetet med förslaget utmynnade i en rekommendation i vilken anmodas att ta fram en handlingsplan för hur studentmobilitet mellan de nordiska länderna kan ökas och för hur obalansen mellan länderna i fråga om sändande och mottagande av studenter kan utjämnas (rek. 17/2017/kultur). De nordiska forskningsministrarna i ministerrådet för undervisning (MR- U) har uttryckt målsättningen att ska utvecklas till en globalt ledande kunskapsregion. Mot bakgrund av att den senaste forskningspolitiska redogörelsen avlämnades uttryckte utskottet för kunskap och kultur i vid sitt januarimöte en önskan om att få en uppdatering på området. Ut- skottet ville bland annat få svar på hur arbetet med den långsiktiga målsättningen bedrivs, hur de nordiska forskningsmedlen används samt om, och i så fall på vilket sätt, politiken bör ha inflytande över de forskningsmässiga prioriteringarna. I det utskottsförslag som utarbetades och som antogs vid temasession uppmanas att avge en forskningspolitisk redogörelse för det nordiska forskningssamarbetet till session i (rek. 2/2017/kultur). återkom och meddelade att en redogörelse skulle avges vid sessionen. Rekommendationen var därmed slutbehandlad för del. Utskottet för kunskap och kultur behandlade ett ministerrådsförslag om att förlänga de nordiska utbildnings- och forskningsministrarnas program Nordplus för perioden –2022. Nordplus är Nordiska ministerrådets största program för utbildningssamarbete och livslångt lärande och bidrar med till projekt, nätverk och utväxling mellan studerande och lärare i de nordiska och baltiska länderna. Vid en utvärdering av Nordplus som ministerrådet genomförde 2015 konstaterades att programmet som helhet fungerade bra, men att vissa förändringar borde göras inom delprogrammet Nordplus Nordiska Språk där man bland annat föreslog att arbets- och ansökningsspråket ska vara engelska för att underlätta för medborgarna i de baltiska länderna. Utskottet informerades om de föreslagna förändringarna 2016 och framförde då att det bör tydliggöras i kriterierna att de ansökta projekten handlar om att öka förståelsen för de nordiska språken, något som också hörsammades av ministerrådet. Mot den bakgrunden föreslog utskottet att rekommenderar att förlänga Nordplus programperiod med (rek. 19/2017/kultur). Den socialdemokratiska gruppen väckte ett medlemsförslag om Nordiska rådets litteraturpriser. Bakgrunden till förslaget var det faktum att många av såväl de nominerade som de vinnande verken inte blir översatta till andra nordiska språk. Utskottet för kunskap och kultur i beslutade att 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN avvakta med behandlingen av förslaget till efter seminariet Oversatt eller over- sett som arrangerades på . nariet, som samlade experter på litteraturområdet, var man överens om att Nor- diska rådets litteraturpris i hög grad bidrar till att göra nordisk litteratur mer känd i , inte minst när det gäller intresset för barn- och ungdomslitte- Det fanns också en samsyn om att en ökning av det nordiska översätt- ningsstödet, i ministerrådets budget, skulle verka som ett incitament för förlagen att i högre grad översätta nordiska böcker till andra nordiska språk. På grundval av dessa synpunkter beslutade utskottet att utarbeta ett betänkande i vilket rekommenderar att öka budgeten för nordiskt översättningsstöd och att ökningen öronmärks för översättningar av verk som vunnit litteraturpris och barn- och ungdomslitteraturpris (rek. 24/2017/kultur). Utskottet för kunskap och kultur uppmärksammade betydelsen av att kunna ta del av grannländernas tv-kanaler, inte minst med hänvisning till den gemensamma språkförståelsen i . Bakgrunden var ett medlems- förslag väckt av Mittengruppen, i vilket det framfördes att geoblockering, det vill säga en territoriell begränsning av tv-utbudet, är ett gränshinder som utgör en barriär i det nordiska kulturutbudet. Förslagsställarna hänvisade också till ett pågående arbete inom EU som syftar till att öka tillgången till europeiska digitala tv-tjänster, men menade att kunde gå före i detta arbete. skottet konstaterade att frågan är komplex ur en såväl upphovsrättslig som ekonomisk synvinkel och föreslog därför att en ingående utredning genomförs för att utröna vad som skulle krävas för att avskaffa geoblockering mellan de nordiska länderna (rek. 31/2017/kultur). Utskottet konkluderade i sitt betän- kande att startpunkten för en sådan utredning kunde vara att Nordiska mi- nisterrådet samlar politiker, upphovsrättsorganisationer, public service-bolag och kommersiella aktörer för att diskutera denna fråga. I finns en lång tradition av att sjunga tillsammans, både i körer och i andra sammanhang. Utskottet för kunskap och kultur i utarbetade därför ett utskottsförslag om att de nordiska länderna på dag även ska fira sångdag. Tanken med förslaget är att sångdagen ska genomföras i skolor, bibliotek, arbetsplatser, konserthus, kyr- kor och andra platser där folk kan samlas och känna tillhörighet med de nor- Utskottet framhöll också i förslaget att biblioteken har en viktig uppgift i att sprida information om den nordiska sångskatten, och att även , Orkester och paraplyorganisationen i kunde bidra i detta arbete. Förslaget, i vilket rekom- menderar att avsätta medel till firandet av sångdag (rek. 41/2017/kultur), antogs vid sessionen i . 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN väcktes tre medlemsförslag i om digitalisering: •En nordisk samverkan kring digitalisering inom högre utbildning och forskning •Norden – världsledande inom 5G, med fokus på välfärdsteknologi •Fungerande datakommunikationer för alla invånare i . Efter inledande separata behandlingar i utskottet för kunskap och kultur i , utskottet för tillväxt och utveckling i samt utskottet för välfärd i beslutade de tre utskotten att se samlat på förslagen och utarbeta ett gemensamt betänkande. Utskotten var också eniga i att förslagen skulle ses i samband med Nordiska ministerrådets deklaration, som antogs , om att och ska bli en ledande digital region. Utskottet för kunskap och kultur i utsåg (M) till att ingå i en arbetsgrupp som fick i uppdrag att ta fram ett betänkande där de tre medlemsförslagen var inarbetade. I samband med behandlingen hade de tre utskotten även ett gemensamt möte där man diskuterade olika frågor om digitalisering, bl.a. investeringar i 5G, gemensam standard i , cybersäkerhet och den etiska dimensionen i välfärdsteknologin. Utskottens och arbetsgruppens arbete utmynnade i ett betänkande som slutbehandlades i utskottet för tillväxt och utveckling i som har huvudansvaret för digitaliseringsfrågor. Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om avhållande av ett nordiskt idrottstoppmöte med start . Bakgrunden till förslaget var ett nordiskt idrotts toppmöte som hölls 2015 där frågor som matchfixning, spelpolitik, dopning, huliganism och korruption diskuterades. Utskottet framhöll i sitt betänkande över förslaget att det är högst motiverat att nordiska ministrar, politiker, representanter för spelbolag, polis och idrottsorganisationer regelbundet träffas för att dryfta gemensamma utmaningar och lösningar på dessa problem. De nordiska regeringarna meddelade i sitt svar att man inte ämnar anordna fasta nordiska idrottstoppmöten , detta med hänvisning till att det redan förekommer ett nära idrottspolitiskt nordiskt samarbete. Ut- skottet välkomnade dock att de nordiska regeringarna, i samband med kulturministrarnas årliga ministerrådsmöte , höll ett informellt nordiskt idrottstoppmöte där huvudtemat var jämställdhet och bristen på kvinnliga beslutsfattare och ledare inom idrotten. Utskottet avser att föra en dialog med om ett eventuellt toppmöte , i samband med de nordiska idrottsförbundens möte i . 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN När det gäller Nordiska ministerrådets budget informerades utskottet om att partigrupper har ett överordnat ansvar att bidra med inspel till budgeten, men att även utskotten har möjlighet att göra prioriteringar och påverka vissa budgetposter. I ministerrådets budgetförslag ville man se ett stärkt nordiskt samarbete om social- och hälsofrågor och grön omställning. För att finansiera detta föreslogs att medel skulle föras över från utbildnings- och forskningsministrarnas och kulturministrarnas budgetar, vilket skulle innebära en reducering med 4,5 respektive . Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ministerrådets budgetförslag på sitt sommarmöte . Utskottet underströk att utbildning, forskning, kultur och språkförståelse är centrala teman i det nordiska samarbetet och såg därför allvarligt på att det endast var dessa områden som skulle drabbas av nedskärningar. Utskottet uttryckte även en oro över att en relativt stor del av besparingarna skulle läggas på de fem nordiska forskningsinstituten. Som inspel till budgeten ville utskottet bland annat att ministerrådet skulle ta initiativ till en konferens om hur det kan skapas bättre matchning mellan utbildning och arbetsliv och att ett idrottstoppmöte med , och de nordiska idrottsorganisationerna skulle genomföras. hade olika utskott även möjlighet att inkomma med synpunkter och förslag till långsiktiga fokusområden inför ministerrådets budget och framåt. Utskottet för kunskap och kultur i diskuterade möjliga inspel till budgeten och beslutade att följande områden var relevanta: ett tvärsektoriellt samarbete kring folkhälsa och utbildning, tillräckliga resurser för ett ökat nordiskt digitaliseringssamarbete, insatser för att öka antalet översättningar av nordisk litteratur och firande av sångdag. Det informerades om att presidium bearbetar och sammanställer fackutskottens förslag och tar upp dem till diskussion med att arbetet med budget inleds . Utskottet för kunskap och kultur i fortsatte sitt arbete mot gränshinder i gränshindergrupp, i vilken (M) var utskottets rapportör. Prioriterade områden för utskottet var olika typer av gränshinder för kulturarbetare, ömsesidigt erkännande av examensbevis och avskaffande av geoblockering. De nordiska samarbetsministrarna gjorde en utvärdering av , som tillsattes 2014 och har till uppgift att befrämja den fria rörligheten inom för både enskilda personer och företag. Det gjordes även en översyn av definitionen av begreppet gränshinder, detta mot bakgrund av att vissa typer av problem har visat sig falla utanför mandat. Utskottet kommer att följa upp dessa initiativ i sitt fortsatta gränshinderarbete. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för kunskap och kultur i kommer fortsätta att fokusera på utbildningsfrågor och forskning, kulturområdet, idrottsfrågor, friluftsliv samt relevanta EU-frågor. Utskottet kommer även att arbeta med frågor som rör FN:s hållbarhetsmål, nordisk språkförståelse och digitalisering. Arbetet med att motverka gränshinder inom för utskottet prioriterade områden fortsätter , bl.a. med en uppföljning av i vilken omfattning nordiska kulturarbetare som arbetar över gränserna drabbas av gränshinder av olika slag. Vid utskottets möte lades att antal förslag fram om möjliga och relevanta resmål för sommarmötet , bland annat och i . Definitivt beslut om destination fattas vid januarimötet . Utskottet för tillväxt och utveckling i Utskottet för tillväxt och utveckling i arbetar med ämnen och frågor som handlar om arbetsmarknad och arbetsmiljö, näringsliv, handel och industri, energi, bekämpandet av gränshinder samt transport och transportsäkerhet. Därtill behandlar utskottet frågor inom finanspolitik och ekonomisk politik – inklusive ramvillkoren för forskning, produktion och handel. Regional- och strukturpolitik, kommunikation och it hör också till arbetsområdena. I tillägg har utskottet numera det samlade operativa ansvaret för arbetet med gränshinder även om övriga utskott också kommer att arbeta med gränshinder inom sina respektive politikområden. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (M), (L) och (V). (S) har även varit utskottets ordförande. Vid session i valdes (M) till utskottets vice ordförande. Möten och dialog 2017 har utskottet i likhet hållit fem möten. Det traditionsenligt förlängda sommarmötet hölls detta år i och . Ett stort antal externa gäster, sakkunniga och experter har inbjudits att delta vid utskottets möten för att ge information och föra dialog om särskilda sakfrågor. har utskottet bland annat träffat representanter för Nordiska ministerrådets sekretariat för , i , bolaget 2:55, och FS Links. I samband med session i anordnade utskottet ett sessionsevent med utgångspunkt i energirapport. Vid evenemanget deltog bland annat energiminister. Årets sommarmöte avhölls i och och fokuserade på naturresursförvaltningen runt , rymdteknologi för övervakning, transportinfrastruktur, bioekonomi och turism. I samband med sommarmötet an- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN ordnades bland annat studiebesök till och universitets- Utskottet deltog även i möten med sysselmannen på Sval- bard och representanter för generalkonsulatet i . kuterades frågor som e-hälsa, fiskepolitik och gränshinder. I samband med septembermötet i genomfördes ett gemensamt möte mellan utskottet för tillväxt och utveckling i , utskottet för kun- skap och kultur i och utskottet för välfärd i vid vilket den is- ländska transportministern deltog. Vid mötet diskuterades ett gemensamt be- tänkande om tre medlemsförslag om digitalisering. presenterade även den nordisk-baltiska ministerdeklarationen om digitali- sering som antogs . hade utskottet valt att primärt prioritera transportfrågor, digitalisering, FN:s hållbarhetsmål, EU:s direktiv om hållbar energi och uppföljningen av energigenomlysning. Utöver detta inkluderades arbetsmarknadsfrågor i arbetsplanen. Förutom de prioriterade sakfrågorna har utskottet arbetat med några ytterligare frågor, exempelvis förutsättningarna för en gemensam nordisk filmkommission. Frågan aktualiserades i samband med att den norska filmkommissionen besökte utskottets möte och det konstaterades att det finns ett nordiskt nätverk men att det saknas ett samlat sekretariat. Summan som efterfrågades för driften av sekretariatet uppgick till . diskuterade utskottet förutsättningarna för att inrätta ett sådant sekretariat. Ett medlemsförslag väcktes därefter av den socialdemokratiska gruppen, vilket kommer att behandlas . Utskottet arbetade också med ett samarbetsprogram för närings- och innovationspolitiken –2021 (rek. 9/2017/tillväxt). Samarbetsprogrammet kretsar kring tre teman: att säkerställa en snabb omställningsförmåga, att stärka innovations- och konkurrensförmågan och att förbättra de globala marknadsmöjligheterna. Transporter har varit en återkommande fråga i utskottet . Vid januarimötet i diskuterades frågan om en utbyggnad av tågförbindelsen – , en fråga som var aktuell redan vid det rundabordssamtal som arrangerades mellan transportministrarna 2016. I samband med temasessionen diskuterades transportinfrastruktur i ett större perspektiv och framtidsvisioner för . Bland annat gav från ARKO-samarbetet en presentation av läget när det gäller utbyggnaden av transportinfrastruktur på europeisk och global nivå samt en presentation av den nya Hyperloop-teknolo- gin. I samband med aprilmötet tillsattes en arbetsgrupp för transportfrågor i vilken (L) invaldes. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Arbetsgruppen arbetade fram ett positionspapper med tretton konkreta förslag fördelade på nio områden. Positionspapperet behandlades vid utskottsmötet .