frsrdg · H504RB1 · 2018-02-19 00:00:00 — Även finansutskottet ansåg i sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken att erfarenheterna av räntebanan bör utvärderas grundligt. publicerade en sådan utvärdering . I studien konstateras att erfarenheter av att göra egna reporänteprognoser överlag är goda. interna arbete med de penningpolitiska beslutsunderlagen har utvecklats och blivit bättre. Möjligheterna till en öppen diskussion och utvärdering av penningpolitiken externt har också förbättrats genom att har publicerat sina egna prognoser för reporäntan. Det har dock också funnits utmaningar. En sådan har varit att reporänteprognoserna inte har varit särskilt träffsäkra. Som visas i studien gäller dock detta i många länder och för många bedömare. Tänkbara förklaringar till detta är den trendmässiga nedgången i globala realräntor som pågått och de stora negativa störningar som världsekonomin utsatts för i form av såväl den globala finanskrisen som den europeiska skuldkrisen. En annan utmaning är de skillnader som funnits mellan marknadsräntorna och reporänteprognoser. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Två saker för att fundera vidare på är hur ränteprognosernas träffsäkerhet kan förbättras och vilken betydelse förändringar i reporäntan har relativt förändringar i reporäntebanan. Som ett resultat av Goodfriends och rekommendation att utvärdera erfarenheterna av att publicera reporänteprognoser arrangerade den 11–också den internationella konferensen of Forward Guidance för inbjudna deltagare och talare. Konferensen handlade om hur centralbanker bör kommunicera om den framtida penningpolitiken. Fortsatt arbete med inflationsanalysen Arbetet med att fördjupa och förfina inflationsanalysen fortsatte . Ett projekt har handlat om i vilken mån information från internet kan användas för att förbättra inflationsprognoserna. Mängden information som publiceras på internet ökar mycket snabbt. har på experimentell basis arbetat med att samla in vissa prisuppgifter från internet i syfte att utvärdera hur väl dessa kan användas som underlag i prognoser för inflationen. har projektet utvärderats i en ekonomisk kommentar. Resultaten tyder på att det går att automatisera insamling från internet, och uppgifterna kan bidra till mer träffsäkra kortsiktiga inflationsprognoser. En annan analys handlade om sambandet mellan löneutvecklingen och konjunkturläget och sammanfattades i en fördjupning i den penningpolitiska rapporten . I både och omvärlden har lönerna stigit långsamt trots att konjunkturen har stärkts. I fördjupningen konstaterades att löneökningstakten kan ha påverkats av olika faktorer, såsom strukturella förändringar på arbetsmarknaden, och att löne‐ och inflationsförväntningarna kan ha anpassats till den långa perioden med låg inflation. Kopplingen från löner till inflation går dock framför allt via arbetskostnaderna per producerad enhet, och eftersom bedömer att både löner och produktivitet utvecklas svagt så väntas ändå dessa kostnader stiga i linje med det historiska genomsnittet. 5 – forskning 2017 forskning är framför allt inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet. Målet med forskningen är att tillhandahålla bättre underlag för utformningen av policybeslut. Resultaten av forskning publiceras i internationella vetenskapliga tidskrifter men även i och valutapolitik. Forskningens resultat sprids också genom presentationer vid andra centralbanker och vid universitet samt på vetenskapliga konferenser. De forskare som är inriktade mot finansiell stabilitet studerar svenska hushåll och företag i syfte att förstå deras ekonomiska agerande. Ett exempel på denna forskning är en uppsats publicerad i Review of Financial Studies som empiriskt påvisar att negativ kreditinformation (förekomsten av betal- ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET ningsanmärkningar) har en direkt negativ effekt på individers arbetsinkomst i . De forskare som är inriktade mot makroekonomisk forskning bidrar också till att underlätta förståelsen av en komplex verklighet. Exempel på forskning inom detta område är en forskningsrapport som visar att centralbanker bör ta ordentlig hänsyn till realekonomin när de bedriver penningpolitik för att maximera hushållens välfärd. Denna slutsats stöder penningpolitiska strategi, vilken syftar till att bidra till att minska variationerna i realekonomin – till exempel produktionen och sysselsättningen – om trovärdigheten för inflationsmålet inte är hotad. Forskare från forskningsenheten samarbetar även med övriga medarbetare på i syfte att ta fram bättre underlag inför policybeslut. Ett exempel på detta är en artikel i och valutapolitik som analyserar om och andra svenska prognosmakare tar tillräcklig hänsyn till omvärldsberoende i sina prognoser för den inhemska utvecklingen. Den jämför prognoser för omvärldens BNP-tillväxt och inflation med ett antal större svenska prognosmakare, däribland . Artikeln visar bland annat att både och tar för liten hänsyn till omvärlden på lång sikt i prognoserna för inflationen och på både kort och lång sikt för BNP. Analysen kan vara ett av flera verktyg för att förbättra prognosarbetet framöver. Som ett led i arbetet med att högtidlighålla arrangerade forskningsenheten en konferens kring temat centralbankers historia. diskuterades de uppsatser som ska ingå i en jubileumsbok framtagen i samarbete med . Boken beskriver historiska utveckling och jämför denna med elva andra centralbankers för att identifiera gemensamma nämnare i centralbankernas utveckling, men också intressanta särdrag. Utöver detta har forskare också undervisat doktorander och magisterstudenter på svenska universitet. Detta speglar samverkan med den akademiska världen och andra centralbanker för att skaffa och sprida kunskaper och säkra framtida kompetensförsörjning. Ett säkert och effektivt betalningsväsende Det finansiella systemet fungerade väl . bedömde dock att hushållens höga skuldsättning fortsatt utgör en stor risk som kan hota den makroekonomiska och den finansiella stabiliteten. fortsatte att i nationella och internationella forum påverka det finansiella regelverket. Därutöver arbetade med att fördjupa analysen av viktiga stabilitetsfrågor. Den finansiella infrastrukturen bedömdes vara säker och effektiv, även om det fanns operativa risker som behövde hanteras. betalningssystem fungerade väl och sedel- och myntutbytet avslutades. arbete med finansiell stabilitet bestod till stor del av att följa utvecklingen i och i omvärlden för att analysera risker som kan byggas upp i det finansiella systemet och hota stabiliteten. föreslog också åtgärder för att minska dessa risker. I övrigt fortsatte arbetet med att påverka utformningen och införandet av såväl nationella som internationella finansiella regelverk. deltog för detta ändamål i internationellt arbete och lämnade också flera remissyttranden och konsultationssvar (se även bilaga 2). deltog även i det finansiella stabilitetsrådet. Nationellt arbete för att stärka det finansiella systemet bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade väl . Det fanns dock sårbarheter och risker som kan hota den finansiella stabiliteten. Den största risken för det svenska finansiella systemet var, enlig , hushållens höga och stigande skuldsättning. Vidare bedömde att den finansiella infrastrukturen var säker och effektiv, även om det fanns operativa risker som behövde hanteras. Hushållens skuldsättning utgör ett fortsatt allvarligt hot Den höga och växande skuldsättningen hos hushållen fortsatte att utgöra en allvarlig risk för svensk ekonomi . Svenska hushåll är högt skuldsatta i både ett historiskt och ett internationellt perspektiv. Den aggregerade skuldkvoten, det vill säga skulder i förhållande till disponibel inkomst, uppgick till (se diagram 8). ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Diagram 8 Hushållens skuldkvot i , procent av disponibel inkomst Källor: SCB och . Parallellt med den stigande skuldsättningen har också bostadspriserna stigit kraftigt . I mitten av sommaren dämpades dock prisuppgången, och föll priserna något. Det ökade utbudet av bostäder kan ha bidragit till dämpningen. I prognos ökar bostadspriserna långsammare , bland annat eftersom utbudet av bostäder fortsätter att öka, och hushållens bolåneräntor börjar stiga. bedömde att en mer dämpad prisökningstakt är positiv och att det bidrar till en mer stabil utveckling på bostadsmarknaden och en långsammare ökning av hushållens skulder. finns det en risk för att det ökande byggandet inte matchar de bostäder som efterfrågas. Det kan även uppkomma en situation där bostadsbyggandet fortsätter att öka kraftigt som efterfrågan försvagas. Om större obalanser uppstår kan det resultera i snabba och stora korrigeringar av de högt uppdrivna bostadspriserna, vilket innebär risker för den finansiella och makroekonomiska stabiliteten. Kombinationen av stora skulder och att merparten av bolånetagarna har lån till rörlig ränta innebär att hushållen snabbt kan påverkas av stigande räntor och större prisfall på bostadsmarknaden. Detta belyste i en fördjupning i årets andra rapport om finansiell stabilitet. En orsak till att skuldsättningen ökar är att bostadsmarknaden fungerar dåligt. Bostadspolitiska åtgärder behövs för att åstadkomma en bättre fungerande bostadstadsmarknad som kan minska riskerna förknippade med hushållens höga skuldsättning . tryckte bland annat på vikten av att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på bostadsmarknaden och framhöll att det är viktigt att genomföra reformer som leder till att beståndet av ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE bostäder utnyttjas på ett mer effektivt sätt. En anledning till att bostadsmark- naden fungerar dåligt är att hyressättningssystemet begränsar utbudet av bostäder och leder till inlåsningseffekter som gör det svårt, särskilt för unga och de som inte är etablerade på bostadsmarknaden, att finna bostäder. skattepolitiken behöver ses över. Det kan bland annat handla om att se över beskattningen av kapitalvinster vid bostadsförsäljning, fastighetsskatten samt tryckte också på makrotillsynsåtgärdernas roll i att minska riskerna som är kopplade till hushållens höga och stigande skuld- sättning och ställde sig positiv till förslag om ett skärpt Banksystemets exponeringar mot fastighetsmarknaden gör det fortsatte att belysa de sårbarheter som finns i det svenska finansiella systemet. En sårbarhet är kopplad till de stora expone- ringarna mot fastighetsmarknaden. Lånen till svenska hushåll och icke- finansiella företag med bostäder eller andra typer av fastigheter som säkerhet har ökat och utgör av storbankernas utlåning. na i sin tur finansierar i stor utsträckning dessa lån på kapitalmarknaden, framför allt med säkerställda obligationer för vilka säkerheterna är just bolån. I takt med att bolånen har ökat har även volymen av säkerställda obligationer Detta gör bankerna känsliga för ett fall i bostadspriser eftersom det kan påverka förtroendet för dem samt fördyra och försämra deras möjlighet till Stort banksystem både med och utan Nordea ansåg att Nordeas planerade flytt av huvudkontoret från till inte skulle minska riskerna i det svenska finansiella systemet eftersom Nordeas verksamhet i inte bedömdes förändras vare sig vad gäller storleken eller sammanlänkningen med övriga banker. betonade att det är viktigt att flytten av Nordeas huvudkontor inte leder till ökade stabilitetsrisker genom till exempel minskade kapital- och likviditets- krav för banken och att kan axla det ansvar som följer av flytten till en bankunion som ännu inte är helt komplett. Det är viktigt att bankerna håller mer kapital och minskar sina fortsatte att betona vikten av att bankerna har god motståndskraft så att de kan hantera de risker och sårbarheter som finns i det Exempelvis belyste bankernas likviditets- risker i två fördjupningar i årets första och andra rapport om finansiell stabi- litet, samt bankernas kapitalsituation i ett Staff memo. ade också att införa ett bruttosoliditetskrav på ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE för de svenska storbankerna för att öka deras motståndskraft, vilket är högre än den föreslagna miniminivån på som väntas införas inom EU. Det svenska banksystemet har, utöver svenska kronor, även betydande tillgångar och skulder i utländsk valuta och är därmed utsatt för likviditetsrisker. uppmanade därför att ställa krav på de svenska bankernas likviditetstäckningsgrader (LCR) i alla väsentliga valutor eftersom några av storbankerna har mycket låga LCR, i synnerhet i svenska kronor (se diagram 9). Vissa av storbankerna har haft LCR-nivåer runt . Om man antar att kassaflödet ser likadant ut under månaden innebär en LCR på i svenska kronor förenklat att en bank kan täcka sitt likviditetsbehov i . anser att kravet på LCR i svenska kronor bör ställas till . Diagram 9 De svenska storbankernas dagliga LCR i kronor, procent Anm.: Genomsnittlig daglig LCR i kronor samt de enskilt lägsta observationerna. En tillräckligt stor valutareserv för att hantera finansiell stress I en situation med finansiell stress kan det uppstå ett likviditetsbehov i utländsk valuta som bankerna själva inte har möjlighet att hantera. håller en valutareserv för att kunna tillgodose sådana behov och belyste vikten av att valutareserven inte är mindre än vad den är för att det även fortsättningsvis ska finnas beredskap att möta det likviditetsbehov som kan komma att uppstå vid en kris. Ett alternativ till att hålla en valutareserv är att skaffar utländsk valuta först när en kris är nära förestående eller redan har inträffat. Detta kan dock vara både dyrt och ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE mycket svårt, eller till och med omöjligt. Denna fråga kommer att utredas vidare av (se ruta 1). Operativa risker behöver hanteras i den finansiella infrastrukturen fortsatte att följa infrastrukturföretagens arbete med Då it-verksamhet i allt högre utsträckning läggs ut på externa leverantörer är det viktigt att följa hur det påverkar motståndskraften mot uppmärksammade även att den operativa risken i det finansiella systemet är förhöjd tills Euroclear har bytt sitt it- system för värdepappersavveckling. träffades Finansiella stabilitetsrådet två gånger. möten fortsatte myndigheterna bland annat att diskutera riskerna med hushållens höga skuldsättning. konstaterade att de åtgärder som har genomförts i huvudsak har varit riktade mot nyutlåningen. bättre balans på bostadsmarknaden menade att det krävs åtgärder som påverkar hela stocken, som till exempel en översyn av ränteavdrag och menade också att det alltid kommer att vara svårt att hitta det perfekta tillfället att vidta åtgärder, och att det är stor risk att vänta med åtgärder. pekade också på det dilemma som följer av att realräntorna till stor del bestäms globalt som det finns en obalans på den svenska bostadsmarknaden. Rådet diskuterade även konsekvenserna av Nordeas planerade flytt av hu- Dessutom belyste att det är viktigt att länder nu inför konsekvent. genomförde myndigheterna i stabilitetsrådet också scenario- övningar som syftade till att öva svenska myndigheters krishantering av Myndigheterna arbetade även med att ta fram en manual för krishantering samt att ta hand om lärdomarna från tidigare scenario- Arbetet med att förbereda ytterligare scenarioövningar påbörjades är ett samråds- och dialogforum kring den svenska mark- naden för betaltjänster. har i sin roll som tillhandahållare av ett kansli för det svenska betalningsrådet arbetat med att samordna återstående aktiviteter i det arbetsprogram som togs fram i samband med rådets bildande för perioden –2017. hösten ett arbetsprogram –2019. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Internationellt arbete för att stärka det finansiella systemet De lagar som reglerar svenska banker och finansiella institut bygger i stor utsträckning på standarder som utformas på internationell nivå. En viktig del av arbete med finansiell stabilitet är därför att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella standarder och finansiell tillsyn. deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsyn på både global nivå och EU-nivå. I många av dessa frågor samarbetar även med , och . Det internationella arbetet sker framför allt inom ramen för , och finansiell infrastruktur (CPMI), IMF och olika EU-organ som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (), () och Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). för banktillsyn är en global kommitté som utformar minimistandarder, riktlinjer och rekommendationer för reglering och tillsyn av banker när det gäller kapitaltäckning och likviditet. Riksbankschef är ordförande och förste vice riksbankschef är representant i kommittén. Även tjänstemän har aktivt deltagit i flera av kommitténs arbetsgrupper. arbetade kommittén framför allt med att slutföra reformerna av , som innehåller globala normer för bankreglering i syfte att stärka motståndskraften i det globala finansiella systemet. nåddes en överenskommelse om . Kommittén arbetade också med översynen av hur mycket kapital banker måste hålla för exponeringar mot stater och andra offentliga organ. Vidare arbetade kommittén med att ta fram nya principer för hur man ska hantera vissa risker i skuggbankssektorn. Kommittén utvärderar också effekterna av de överenskomna reformerna som tillkommit efter finanskrisen och de förändrade beteenden som detta kan leda till. Kommittén har därutöver fortsatt med utvärderingar av hur de olika medlemsländerna har infört de globala standarderna. har deltagit i arbetet med alla dessa frågor, som också i förlängningen kommer att påverka den svenska finanssektorn. Rådet för finansiell stabilitet (FSB) är en internationell organisation som övervakar och ger rekommendationer om det globala finansiella systemet. är inte medlem i FSB men deltog i ett antal av FSB:s undergrupper och var bland annat involverad i arbetet med att utveckla krishanteringen för finansiell infrastruktur, ett arbete som fokuserar på centrala motparter (CCP:er). Riksbankschef deltog också i FSB:s möten i sin roll som ordförande i . ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Globalt samarbete om finansiell infrastruktur deltog i arbetet i CPMI som tillsammans med den internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) har arbetat vidare för att stärka centrala motparters (CCP:er) motståndskraft. Ett resultat av detta arbete är det vägledningsdokument om finansiell riskhantering som publicerats . Vidare har CPMI konsulterat marknaden kring frågor som rör hur centralbanker kan ge ut digitala valutor och hur digitala innovationer kan påverka tjänster som erbjuds av centralbanker. CPMI har även arbetat med att kartlägga gränsöverskridande betalningar och med att ta fram en strategi för att minska risken för bedrägerier i system för stora betalningar, såsom . har även deltagit i de internationella övervakningsarrangemangen för flera finansiella infrastruktursystem där betalningar och transaktioner med finansiella instrument hanteras. deltog även i övervakningen av SWIFT som är en global leverantör av säkra finansiella meddelandetjänster som bland annat banker och centralbanker världen över använder sig av. deltog i Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK), som förbereder möten. Kommittén diskuterade bland annat strategiska frågor med bäring på EMU och den inre marknadens funktion, rådets handlingsplan för att hantera problemet med bankernas problemlån (NPL), halvtidsöversynen av kapitalmarknadsunionen och kommissionens översyn av de europeiska systemet för finansiell tillsyn. verkade bland annat för mer verkningsfulla åtgärder för att komma till rätta med problemlånen. fortsatte , via deltagandet i ESCB, att vara aktiv i frågor som berör utformningen av den framtida betalningsinfrastrukturen i . I fokus var även fortsättningsvis ECB:s arbete med att främja ett europeiskt regelverk för realtidsbetalningar mellan privatpersoner samt lösningar för clearing och avveckling av realtidsbetalningar. diskuterade, inom ramen för samverkan mellan bankmyndigheten (), vilken säkerhetsnivå som ska gälla för elektroniska betalningar i det nya betalningsdirektivet. Europeiskt samarbete för makrotillsyn () identifierar, analyserar och motverkar finansiella systemrisker i EU och deltar i ett flertal expertgrupper. bidrog experter till arbetet i de olika grupperna inom ESRB samt till flera av de rapporter och konsultationssvar som ESRB publicerade. Det handlade bland annat om rapporten om hur man hanterar problemlån i . bidrog även i ESRB:s arbete med ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE att ta fram de makroekonomiska scenarier som ligger till grund för stresstesterna i bank- och försäkringssektorn och stresstestet av CCP:er. fortsatte det nordisk-baltiska samarbetet inom stabilitetsområdet. hölls två möten med (), som är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter som ska fokusera på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Riksbankschef är ordförande i . Utöver allmänna risker som kan påverka regionen fortsatte gruppen bland annat att diskutera hur myndigheter ömsesidigt kan erkänna varandras åtgärder för makrotillsyn. fortsatte även arbetet i (), ett forum för finansministerier, centralbanker och tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen att hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska regionen. En viktig fråga rör förberedelserna inför en nordisk-baltisk krisövning som är tänkt att hållas ; är ordförande i den undergrupp som ansvarar för förberedelserna. 6 – Internationella åtaganden Utöver det internationella och europeiska samarbetet som syftar till att stärka det finansiella systemet har även andra internationella åtaganden. arbete med IMF innebär bland annat att i samarbete med ta fram position inför diskussioner och beslut i . bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang. och tecknade IMF nya bilaterala låneavtal med ett fyrtiotal av sina medlemsländer, däribland genom . Det finns fortfarande risker i världsekonomin, vilket gör att dessa lån behövs för att bibehålla IMF:s utlåningskapacitet så att fonden kan hantera ett eventuellt utökat lånebehov. Lånen sträcker sig som längst till 2020. slutfördes IMF:s årliga artikel IV-konsultation då diskuterade den rapport om ekonomi som baserats på IMF- delegationens besök i . IMF gav ett generellt stöd till myndigheternas agerande men efterfrågade bland annat strukturreformer på bostadsmarknaden. Dessa reformer syftar bland annat till att minska stabilitetsriskerna men även till att öka tillgången på billigare bostäder. Vidare belyste IMF de svenska bankernas beroende av marknadsfinansiering ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE i utländsk valuta, och uppmuntrar därför ett likviditetskrav i euro och amerikanska dollar, parallellt med en EU-reglering. Därtill menar IMF att måste hålla en tillräckligt stor valutareserv. bidrog med experthjälp i centralbanksfrågor, så kallad teknisk assistans. Flest aktiviteter utfördes i men expert- hjälpen omfattade också insatser i , , och . Verksamheten finansierades med medel från Sida. Inom vissa utvalda områden arbetade särskilt med att fördjupa sin analys av det finansiella systemet. En ny indikator för finansiell sårbarhet tog fram en ny indikator en så kallad early warning indicator () för finansiell sårbarhet i det svenska finansiella systemet. Indikatorn är tänkt att visa hur sårbarhet byggs upp i kreditsektorn. Utvärderingar visar att indikatorn skulle ha fungerat väl under upptakten till de finansiella kriserna 1990 och 2008. visar indikatorn på en förhöjd sannolikhet för stora och varaktiga nedgångar i total utlåning till hushåll och företag, och sådana nedgångar har historiskt sett sammanfallit med varaktigt lägre BNP-tillväxt. Höjda kapitalnivåer i de svenska storbankerna kan vara samhälls-