frsrdg · H504RB1 · 2018-02-19 00:00:00 — presenterade nya beräkningar som visar att höjda kapitalnivåer för de svenska storbankerna skulle kunna vara samhällseko- nomiskt motiverade då de skulle minska sannolikheten för en svensk finans- I analysen väger de förväntade samhällsekonomiska kost- naderna för högre kapitalnivåer mot den förväntade samhällsekonomiska Högre kapitalnivåer kan öka bankernas finansieringskostnader, vilket kan göra det dyrare för deras kunder att låna till investeringar, och därmed kan BNP-nivån bli lägre. Å andra sidan minskar sannolikheten för bankkriser om bankerna har mer kapital som en buffert mot stora förluster. Detta är värdefullt eftersom kriser kan vara mycket kostsamma för samhället. uppdaterade beräkningar indikerar att en väl avvägd nivå för svenska storbankers bruttosoliditet bör ligga någonstans i intervallet 5–12 ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Riskerna på den kommersiella fastighetsmarknaden fördjupade analysen av den kommersiella fastighetsmarknaden. Denna marknad har ofta, både i och i andra länder, spelat en betydande roll i större finanskriser då den bland annat har en stor del lånat kapital, vilket gör den viktig för det finansiella systemet. De svenska storbankerna är stora långivare till de kommersiella fastighetsbolagen, och en stor del av utlåningen sker också med kommersiella fastigheter som säkerhet. I takt med att de kommersiella fastighetspriserna ökat i har fastighetsbolagen även ökat sina skulder genom både banklån och marknadsfinansiering. Prisutvecklingen kan i stor utsträckning förklaras av fundamentala faktorer såsom låga räntor och god ekonomisk tillväxt, men bedömning är att det ändå finns risker eftersom dessa faktorer snabbt kan förändras. Om problem skulle uppstå på den kommersiella fastighetsmarknaden riskerar de svenska storbankerna att drabbas av kreditförluster. Det är därför viktigt att följa utvecklingen framöver för att fånga upp eventuella förändringar som kan medföra ökade risker för den finansiella stabiliteten. Finansiell verksamhet och teknologiska innovationer Fintech, det vill säga finansiella tjänster i kombination med nya teknologiska innovationer, har blivit mycket uppmärksammat . , liksom andra myndigheter och internationella standardsättande organisationer, har därför börjat analysera fintech och dess påverkan på det finansiella systemet. En slutsats är att fintech kan vara positivt för det finansiella systemet genom att möjliggöra snabbare och mer kostnadseffektiva finansiella transaktioner, öka utbudet av finansiella tjänster och automatisera rapporteringen mellan finansiella institut och myndigheter. kan utvecklingen medföra risker för den finansiella stabiliteten då alltmer lättrörliga finansiella transaktionsflöden kan innebära ökade likviditetsrisker. Att finansiella transaktioner flyttas från centrala aktörer kan också leda till att det blir svårare för myndigheter att få kännedom om finansiella transaktioner, vilket i sin tur skulle kunna göra det svårare att upptäcka osund eller olaglig verksamhet som penningtvätt och finansiering av terrorism. fortsätter att följa utvecklingen av fintech. initierade ett samarbete med övriga nordiska centralbanker om en årlig nordisk cybersäkerhetskonferens. Den första konferensen hölls i , och kommer att stå värd. Syftet är att sprida kunskap och diskutera förebyggande cybersäkerhetsåtgärder. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE publicerade en ekonomisk kommentar som beskriver den så kallade bankunionen som initierats inom EU. Förenklat handlar bankunionen om att skapa en struktur för gemensam tillsyn och hantering av banker i kris samt ett gemensamt system för insättarskydd. För ickeeuroländer är deltagande i bankunionen frivilligt, men inget icke-euroland har ännu valt att gå med. Den har emellertid beslutat att utreda för- och nackdelar med ett medlemskap. Även om skulle välja fortsätta att stå utanför är det viktigt att förstå vad bankunionen innebär och hur den fungerar, inte minst eftersom svenska myndigheter på olika sätt ändå måste anpassa sig efter bankunionens regleringar. Om Nordeas planerade flytt av huvudkontoret till äger rum kommer den dessutom att påverka ansvarsfördelningen mellan svenska myndigheter och bankunionens beslutande institutioner. tillhandahåller betalningssystemet som hanterar stora betalningar i svenska kronor mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna – banker, clearingorganisationer och andra marknadsaktörer – håller i . För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. övar kontinuerligt, själv och tillsammans med deltagarna, på att genomföra betalningar i en situation när det tekniska systemet inte fungerar. Antal deltagare, transaktioner och omsättning tillkom tre nya deltagare som en deltagare valde att lämna . Vid utgången av året fanns det totalt 31 deltagare i systemet. hanterade i genomsnitt 20 359 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med föregående år. Den dagliga omsättningen, justerat för penningpolitiska instrument, var i genomsnitt . Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till . var motsvarande siffra . RIX-systemet finansieras av deltagarna. Den fasta månadsavgiften höjdes från till . höjdes även tilläggsavgiften, som betalas av deltagare med inhemska intäkter på , från 1,5 miljoner till . höjdes månadsavgiften för alla institut som väljer att ha möjlighet till intradagskredit från till . Övriga avgifter lämnades oförändrade. De höjda avgifterna beror främst på ökade ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE kostnader för nya system för hantering av säkerheter som infördes . Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att minska risken för att överföringar i misslyckas till följd av att en deltagare saknar likviditet kan tillföra likviditet genom att ge kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Detta gör att överföringar kan utföras snabbare och att betalningssystemet blir mer effektivt. De säkerheter som accepterar är huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet. Deltagarna i hade ett kreditutrymme på i genomsnitt per dag. I genomsnitt utnyttjades av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2017 stod säkerställda obligationer för av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 10). Diagram 10 Säkerheter pantsatta för kredit per , fördelning per värdepappersslag Uppgraderingar och förbättringar av tekniska system har ersatt systemet för hantering av säkerheter, , med ett nytt system som kallas QCMS. Det nya systemet infördes för att effektivisera hanteringen av säkerheter och minska de operativa riskerna. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin funktion även om det tekniska systemet skulle fallera, krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att man kontinuerligt övar på att hantera kriser. genomförde övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med RIX-deltagarna. Exempelvis genomfördes en gemensam övning med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i RIX-systemet med påföljande övergång till rutiner. Målet med övningarna är att få god förmåga att begränsa negativa konsekvenser, öva på att samverka med andra och att fatta rätt beslut vid en kris. genomförde tillsammans med Riksgälden, clearingorganisationer och stora banker en övning för att testa den samverkansrutin som etablerades . Rutinen kan användas om det uppstår en allvarlig operativ störning i centrala funktioner för clearing och avveckling i det svenska betalningssystemet. är även ordförande i finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS). RIX-systemet utvärderas utifrån tre operativa mål: teknisk tillgänglighet, kostnadstäckning och kundnöjdhet. Målet för den tekniska tillgängligheten definieras som tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Målvärdet ligger på . Ut- fallet blev . Inga incidenter inträffade som innebar att inte kunde bearbeta betalningar. Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Kostnaderna uppgick till och täcktes till av avgifter. (2015–2017) har kostnadstäckningen varit . Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna . genomför en enkätundersökning för att utvärdera hur användarna uppfattar service och tjänster. Årets undersökning visade att kundnöjdheten är mycket hög då var nöjda eller mycket nöjda. Målvärdet ligger på . tillhandahåller sedlar och mynt till bankerna och följer utvecklingen av värdet av kontanter i cirkulation. avslutade utbytet av sedlar och mynt då två äldre sedlar och tre äldre mynt blev ogiltiga. Hela sedel- och myntutbytet har fungerat bra. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Utvecklingen av värdet av kontanter i cirkulation Kontantmängden ökade fram till och med , men har därefter minskat . var det i huvudsak 1 000-kronorssedlarna som minskade (se diagram 11). När genomförde utbytet av sedlar och mynt skedde även större minskningar vad gäller andra valörer. Vissa sedlar och mynt, som troligen tidigare funnits sparade hos allmänheten, har inte ersatts med nya. har kontantmängden dock ökat. blev de äldre 1-, 2- och 5-kronorna ogiltiga och går inte längre att lösa in vare sig hos bankerna eller hos . Eftersom mynten kan lösas in skrevs de av från balansräkning , vilket medförde att kontantmängden minskade med . Diagram 11 Genomsnittligt värde av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Det totala värdet av kontanterna i cirkulation uppgick till vid utgången av 2017, varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se tabell 3). Av dessa 58 miljarder var i ogiltiga sedlar. Värdet av giltiga kontanter i cirkulation, det vill säga , motsvarar av BNP. Värdet av kontanter i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett annat sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till , varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se tabell 3). 2017/18:RB1 ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Tabell 3 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. Sedel- och myntutbytet avslutat började att ge ut nya 100- och 500-kronorssedlar och nya 1-, 2- och 5-kronorsmynt. Vid utgången av blev de äldre sedlarna och mynten av dessa valörer ogiltiga. Mynten kunde därefter sättas in på bankkonto till och med . Sedlarna går fortfarande att sätta in på bankkonto fram till och med . och genomförde uppmärksamma allmänheten på att de äldre sedlarna och mynten skulle bli ogiltiga. I och med att de två sista äldre sedlarna och de äldre mynten blev ogiltiga avslutade sedel- och myntutbytet. Sedelutbytet har fungerat väl. Myntutbytet har, som väntat, varit arbetskrävande för handeln och bankerna med tanke på de stora mängder äldre mynt som allmänheten lämnat ifrån sig i form av betalningar och insättningar på bankkonton. Trots omfattningen har också myntutbytet i det stora hela fungerat bra. Återlämningen av äldre sedlar och mynt motsvarar väl de förväntningar hade då utbytet startade . Värdet på återlämnade sedlar och mynt som blev ogiltiga uppgick till (se tabell 4). Andelen återlämnade sedlar uppgick till och andelen återlämnade mynt till . Då det är möjligt att lösa in ogiltiga sedlar innebär det att siffran över återlämnade sedlar kan komma att öka. Det fanns kvar av de sedlar som blev ogiltiga 2016 och 2017. Vid myntutbytets slut fanns det kvar som inte återlämnades till . ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Tabell 4 Värdet på återlämnade sedlar och mynt som blev ogiltiga samt den procentuella andelen återlämnade sedlar och mynt sedan utbytets start * Återlämnat sedan utbytet startade . Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. sålde äldre mynt för nedsmältning och återvinning av metallerna. lät göra en undersökning om allmänhetens kunskap om och attityder till utbytet. Resultatet av undersökningen visade att en övervägande majoritet av de svarande känt sig väl informerade om att hade fått nya sedlar och mynt samt om att de äldre sedlarna och mynten hade blivit ogiltiga. De flesta upplevde att de hade kunnat göra sig av med de äldre sedlarna på ett enkelt och smidigt sätt, medan något färre upplevde samma sak med mynten. Många ansåg att det är bra med en ny 200- kronorssedel medan inställningen till 2-kronorsmyntet är mindre positiv. Majoriteten av de svarande är nöjda med sedlarnas motiv, utformning och format medan färre är nöjda med mynten. Majoriteten ansåg att det är mycket lätt eller ganska lätt att se skillnad på de olika valörerna på de nya sedlarna, medan det motsatta gällde mynten. arbetade med en sammanfattning och utvärdering av sedel- och myntutbytet som bland annat omfattar allmänhetens och kontantmarknadens uppfattning om utbytet, miljöeffekterna av utbytet och en redovisning av återlämnade sedlar och mynt. Utvärderingen av sedel- och myntutbytet kommer att vara klar . bedömer att det finns ett stort förtroende för sedlar och mynt i . De svenska sedlarna förfalskades i liten omfattning (se tabell 5). Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till . Antalet falska sedlar uppgick till 537 stycken. Cirka två tredjedelar av dessa var 200-kronorssedlar. 2017/18:RB1 ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE har arbetat med kontantmarknadens aktörer i arbetsgrupper inom ramen för . Tabell 5 Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Anm.: Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. 7 – Utvecklingen på betalningsmarknaden Användningen av elektroniska betaltjänster har ökat trendmässigt som användningen av blankettgiro och kontanter har minskat. I en internationell jämförelse är ett av de länder med lägst kontantanvändning och högst antal kortbetalningar per person och år. Att svenska folket i allt mindre utsträckning använder kontanter beror delvis på den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen i samhället som helhet, men det finns även en demografisk drivkraft. Yngre generationer tenderar att använda digitala tjänster mer och kontanter mindre än äldre generationer. Trenden med en minskande kontantanvändning kommer sannolikt att fortsätta, vilket öppnar för en rad frågor om framtidens betalningar. Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle kan i förlängningen göra samhället sårbart i och med att betalningsmarknaden blir koncentrerad till ett fåtal privata aktörer, betaltjänster och infrastrukturer. Denna utveckling ger också hushållen små möjligheter att spara och betala i riskfria centralbankspengar, vilket ytterst kan bidra till minskad motståndskraft i betalningssystemet. inledde därför ett projekt för att undersöka om det är möjligt att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, så kallade e-kronor, och om ett sådant komplement skulle kunna stödja i uppgiften att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. publicerade projektet en rapport som presenterade ett övergripande koncept för en e-krona. kommer att fortsätta undersöka förutsättningarna för e-kronor men har ännu inte fattat något beslut om att ge ut e-kronor. expansiva penningpolitik med fortsatta köp av svenska statsobligationer medförde att balansomslutningen ökade . Värdet på tillgångarna påverkades dock negativt av att svenska och utländska räntor steg . De utländska tillgångarna minskade dessutom i värde till följd av att den svenska kronan i genomsnitt stärktes mot valutorna i valutareserven. Finansiella tillgångar och skulder förvaltar finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag (se avsnittet uppgifter och roll). De finansiella tillgångarna består till större del av guld- och valutareserven. Den ger möjlighet att vid behov ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta och att intervenera på valutamarknaden. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. håller även tillgångar i form av värdepapper utgivna i svenska kronor. Dessa tillgångar består huvudsakligen av de svenska nominella och reala statsobligationer som köpte –2017 i penningpolitiskt syfte (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet). Bland tillgångar finns även fordringar på IMF eftersom ansvarar för de skyldigheter som följer av medlemskap i fonden. har beredskap att använda guld- och valutareserven för att låna ut pengar till IMF, som i sin tur lånar ut pengar till länder med betalningsbalansproblem (se ruta 6 – Internationella åtaganden). finansiella skulder utgörs huvudsakligen av den skuld i svenska kronor som uppstår när banksystemet deponerar en del av sina likvida tillgångar hos . har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp från Riksgälden för att förstärka valutareserven. ökade balansomslutningen med till , främst till följd av köp av svenska statsobligationer (se diagram 12). eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) minskade med till , vilket huvudsakligen beror på utdelning till staten. Vid utgången av uppgick den totala avkastningen på finansiella tillgångar och skulder till −0,(se tabell 6). I följande avsnitt finns en mer utförlig beskrivning av tillgångsförvaltningens olika delar och deras utveckling . Diagram 12 balansräkning respektive 2017, Anm.: Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas för nettofordringar. Guld- och valutareserven ska i första hand förvaltas så att alltid står redo att uppfylla sina åtaganden. Reserven måste därför vara utformad så att den vid behov kan användas till att ge tillfälligt likviditetsstöd till svenska banker, till att fullgöra del i IMF:s internationella långivning och till att intervenera på valutamarknaden. I andra hand strävar förvaltningen mot en god riskjusterad avkastning. bedömde att sammansättningen av guld- och valutareserven var ändamålsenlig för att möta uppdrag och uppnå en god riskjusterad avkastning. Den övergripande fördelningen av tillgångarna i guld- och valutareserven hölls därför oförändrad . beredskap att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta ställer stora krav på guld- och valutareservens sammansättning. Valutareserven hålls till största delen i de valutor där likviditetsstöd kan bli aktuellt och i sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel. Därför utgörs valutareservens tillgångar huvudsakligen av statsobligationer i amerikanska dollar och euro. uppgick de totala tillgångarna i amerikanska dollar och euro till av guld- och valutareserven (se diagram 13). För att sprida riskerna och uppnå en högre riskjusterad avkastning placerade , , en mindre del av reserven i andra valutor än amerikanska dollar och euro. Dessa placeringar utgjordes i huvudsak av brittiska statsobligationer, australiska stats- och delstatsobligationer och kanadensiska stats- och provinsobligationer. Eftersom tillgångar främst består av amerikanska dollar och euro påverkas bankens resultat av hur värdet på dessa två valutor utvecklas gentemot den svenska kronan. Effekten på resultatet motverkas emellertid av att även har skulder i amerikanska dollar och euro. För att ytterligare reducera effekten av valutakursförändringar omvandlade en del av sin exponering mot amerikanska dollar till exponering mot norska kronor med hjälp av valutaswappar. En valutaswap är ett avtal om att byta en valuta mot en annan under en i förväg bestämd tidsperiod. valutaexponering framgår av diagram 14. På grund av den internationellt låga räntenivån och en ökad risk för stigande räntor valde att behålla valutareservens räntekänslighet på en ganska låg nivå kring 3, mätt som modifierad duration. Måttet visar hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. Diagram 13 Guld- och valutareservens sammansättning , Anm.: Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. Diagram 14 valutaexponering , miljarder kronor CAD GBP 13,3 18,2 Anm.: Siffrorna i diagrammet visar valutaexponering inklusive upplupna räntor. Beräkningen av valutaexponeringen baseras på både tillgångar och skulder (inklusive valutaswappar) och redovisas för nettofordringar. har en guldreserv som totalt uppgår till guld. Att äger guld beror till stor del på guldets historiska koppling till sedlar och mynt, då med bland annat guldmyntfot var skyldig att lösa in sedlar mot guld. är guldet en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan utföra sina uppdrag. guldreserv förvaras av centralbankerna i (), (), (of ) och () samt i egen depå i (se diagram 15). Diagram 15 Guldreservens förvaring , ton SNB Fed 2,0 (2,8) 13,1 (13,2) RB 15,2 (15,1) BoE 62,2 (61,4) BoC 33,2 (33,2) Anm.: Siffrorna inom parentes visar guldreservens förvaring . Att förvara allt guld på ett ställe skulle innebära en för stor säkerhetsrisk, därför förvarar guldreserven på olika ställen i världen. Genom denna fördelning beaktas behoven av att både kunna omvandla guldet till likvida tillgångar och att sprida risker. Nästan hälften av guldreserven förvaras i där världens största kommersiella guldmarknad, , har sin bas. Denna marknad är den mest likvida och centrala marknadsplatsen för handel med fysiskt guld. Genom placeringen hos kan en stor del av guld omsättas med mycket kort varsel om behov skulle uppstå. Guldet kan i detta avseende betraktas som en likvid tillgång. För att kunna handla med guld på krävs att guldtackorna uppfyller en speciell standard benämnd Good Delivery, LGD. Det innebär bland annat specifika krav på guldtackans form, vikt, guldhalt och tillverkare. Guldtackor som avviker från LGD-standard kan inte handlas på denna marknad och har därför en lägre omsättningsbarhet. säkerställa att har en så likvid och omsättningsbar guldreserv som möjligt, uppgraderade den del av guldreserven som inte uppfyllde LGD-standard genom att byta ut guldtackor som inte uppfyllde standarden mot nya guldtackor med LGD-standard. Ett fåtal guldtackor som har särskild betydelse för Sveri- ges ekonomiska historia och det kulturarv som svenska myndigheter förval- tar har bevarats i sin ursprungliga form. Dessa guldtackor förvaras numera i flyttade även guld från Bank till konto hos . I övrigt hölls såväl den geografiska allokeringen av guldet som guldreservens totala storlek mätt i Sammantaget innebär de genomförda åtgärderna under 2017 att guldreservens omsättningsbarhet har förstärkts. I likhet förvarade guld även för annans räk- Negativ avkastning på guld- och valutareserven Avkastningen på valutareserven uppgick till −3,. Den negativa avkastningen beror huvudsakligen på att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades mot kronan . Den samlade valutakurseffekten, det vill säga den avkastning som kan hänföras till valutakursförändringar, uppgick till −2,. Avkastningen exklusive valutakurseffekter uppgick till −1,främst till följd av att räntorna i allmänhet steg på de marknader där placerade delar av sina tillgångar. Guld handlas och prissätts i amerikanska dollar, och ökade guldpriset uttryckt i dollar (se diagram 16). Eftersom dollarn försvagades gentemot den svenska kronan ökade dock guldpriset, i kronor räknat, . Avkastningen på guldinnehav uppgick därmed till .