frsrdg · H504RS7 · 2018-02-15 00:00:00 — miska intressen ska föra ett register med uppgifter om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. personuppgifter som sker i det ekonomiska registret är därmed nödvändig för att ska fullgöra en förpliktelse som myndigheten har I avsnitt 6.2.4 föreslås ett förtydligande av syftet med behandlingen av personuppgifter i det ekonomiska registret. Syftet med behandlingen är att ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Genom att lagen tydligt anger syftet med personuppgiftsbehandlingen uppfyll- ler den dataskyddsförordningens krav på att syftet med behandlingen ska framgå av den rättsliga grunden. Syftet med skyldigheten för riksdagsledamöter att registrera åtaganden och ekonomiska intressen är att skapa öppenhet i fråga om de olika bindningar och intressen som kan tänkas påverka det politiska uppdraget (skr. s. 7). Lagen syftar således till att uppnå ett mål av allmänt intresse. av uppgifter som ska omfattas av registreringen har beaktats att ett otillbörligt intrång inte ska uppkomma i den enskilde ledamotens personliga integritet. Riksdagsstyrelsen menar att lagen uppfyller dataskyddsförordningens krav på att behandlingen av personuppgifter ska stå i proportion till syftet med lagen. Riksdagsstyrelsen gör sammanfattningsvis bedömningen att behandlingen av personuppgifter i det ekonomiska registret får ske med stöd av artikel 6.1 c Riksdagsstyrelsens bedömning: Bestämmelsen om att är personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som myndigheten utför enligt lagen bör vara kvar. Enligt 3 § personuppgiftslagen (1998:204) är den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter personuppgiftsansvarig. Detta överensstämmer med definitionen av personuppgiftsansvarig i artikel 2 d i dataskyddsdirektivet. Den personuppgiftsansvarige är ansvarig för att en behandling av personuppgifter sker i enlighet med tillämpliga bestämmelser, t.ex. i fråga om de säkerhetsåtgärder som behöver vidtas, och är den som registrerade kan vända sig till för att få t.ex. ett registerutdrag (se framst. 2015/16:RS6 s. 49). För tydlighets skull anges det 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG uttryckligen i 1 § andra stycket lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen att är personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som myndigheten utför enligt lagen. I dataskyddsförordningen definieras vad som avses med personuppgiftsansvarig i artikel 4. Dataskyddsförordningens definition motsvarar den som finns i dataskyddsdirektivet. Av definitionen i artikel 4 i dataskyddsförordningen framgår att om ändamålen och medlen för behandlingen bestäms av unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt kan den personuppgiftsansvarige eller de särskilda kriterierna för hur denne ska utses föreskrivas i unionsrätten eller i medlemsstaternas nationella rätt. Dataskyddsförordningen tillåter således att nationell lagstiftning pekar ut vem som är personuppgiftsansvarig. I promemorian anges att det därmed är möjligt att behålla bestämmelsen i lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen om att är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt lagen. Bestämmelsen bör därför vara kvar. Ingen remissinstans har lämnat några särskilda synpunkter på denna bedömning. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning Riksdagsstyrelsen ansluter sig till promemorians bedömning att bestämmelsen om att är personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som myndigheten utför enligt lagen bör vara kvar. 6.2.3 Förhållandet till dataskyddsförordningen och dataskyddslagen Riksdagsstyrelsens förslag: Lagen ska innehålla en upplysning om att den kompletterar dataskyddsförordningen vid behandling av personuppgifter i det ekonomiska registret och att även dataskyddslagen gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av lagen. Promemorians överväganden och förslag I samband med att dataskyddsförordningen börjar tillämpas blir den direkt tilllämplig i varje medlemsstat och har företräde framför nationell lagstiftning. Bestämmelserna i dataskyddslagen kompletterar dataskyddsförordningen. För att få en fullständig bild av vilken reglering som gäller vid behandling av personuppgifter i det ekonomiska registret föreslås i promemorian att det tas in en bestämmelse i lagen som upplyser om att lagen kompletterar dataskyddsförordningen vid behandling av personuppgifter i det ekonomiska registret. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Lagen bör också innehålla en upplysning om att även dataskyddslagens be- stämmelser gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av Remissinstanserna tillstyrker eller har ingen synpunkt på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen ansluter sig till promemorians förslag att lagen ska inne- hålla en upplysning om att den kompletterar dataskyddsförordningen vid be- handling av personuppgifter i det ekonomiska registret och att även dataskydds- lagen gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av lagen. 6.2.4 Ändamålet med behandlingen av personuppgifter Riksdagsstyrelsens förslag: Det förtydligas att får behandla personuppgifter i registret om det är nödvändigt för att ge en sam- lad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intres- sen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Promemorians överväganden och förslag I registerförfattningar anges regelmässigt de ändamål för vilka personuppgif- ter får behandlas. Syftet med ändamålsbestämmelser i registerförfattningar är att ange en yttersta ram inom vilken uppgifterna får behandlas. alla typer av behandlingar som kan komma i fråga (se framst. s. 51). Personuppgifter ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berät- behandling av redan insamlade personuppgifter får inte utföras för något ändamål som är oförenligt med det eller de ursprungligt Detta följer av artikel 6.1 i dataskyddsdirektivet och 9 § första stycket c och d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204). begränsning som det ursprungligt angivna ändamålet sätter för varje ny be- handling av personuppgifter kallas för finalitetsprincipen. personuppgifterna efter själva insamlandet måste prövas mot det ursprungliga ändamålet med att samla in uppgifterna. Finalitetsprincipen finns även uttryckt i dataskyddsförordningen. 5.1 b dataskyddsförordningen anges att personuppgifter ska samlas in för sär- skilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. I artikel 5.1 b föreskrivs vidare att uppgifter inte får behandlas på ett sätt som är oförenligt med de än- damål för vilka uppgifterna samlades in. ler, precis som enligt dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen, att varje ny behandling ska prövas mot det ändamål för vilket uppgifterna ursprungli- gen samlades in av den personuppgiftsansvarige. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG I 5 § lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen föreskrivs att registret ska ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Bestämmelsen anger således ändamålet med registret. I promemorian föreslås att bestämmelsen ändras så att den i stället anger ändamålet med behandlingen av personuppgifterna i registret. Då blir det tydligare att ändamålsbestämmelsen svarar mot dataskyddsförordningens krav att personuppgifter ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål (art. 5.1 b i dataskyddsförordningen). Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen ansluter sig till förslaget att det ska förtydligas att får behandla personuppgifter i registret om det är nödvändigt för att ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. 6.2.5 Rättelse och skadestånd Riksdagsstyrelsens förslag: Hänvisningen till bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd ska upphävas och inte ersättas av hänvisningar till dataskyddsförordningen. Promemorians överväganden och förslag I 16 § lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen föreskrivs att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd tillämpas vid behandling av personuppgifter enligt lagen. Skälet till att lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen innehåller en hänvisning till bestämmelserna i personuppgiftslagen är att dessa annars inte skulle vara tillämpliga. En- ligt sin ordalydelse gäller 28 § personuppgiftslagen nämligen endast personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med personuppgiftslagen eller föreskrifter som har utfärdats med stöd av personuppgiftslagen. Skadeståndsbestämmelsen i 48 § personuppgiftslagen har också den en sådan utformning att dess tillämpning inskränks till skador och kränkningar som förorsakats av behandling av personuppgifter i strid mot personuppgiftslagens bestämmelser. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG De registrerades rättigheter enligt dataskyddsförordningen Dataskyddsförordningens tredje kapitel anger den registrerades rättigheter. Bland dessa finns rätten till information i artikel 13 och 14 och rätten till registerutdrag m.m. i artikel 15. Den registrerade har enligt artikel 16 i dataskyddsförordningen rätt att få felaktiga personuppgifter som rör honom eller henne rättade. Det finns också en möjlighet att få ofullständiga personuppgifter kompletterade, bl.a. genom att tillhandahålla ett kompletterande yttrande. I artikel 17 regleras rätten till radering. Den rätten bedöms emellertid inte gälla för personuppgifter i det ekonomiska registret eftersom behandlingen av personuppgifter i det ekonomiska registret sker för att uppfylla lagstadgade skyldighet att föra ett gåvoregister, se artikel 17.3 b i dataskyddsförordningen. Enligt artikel 18 har den registrerade rätt att under vissa förutsättningar kräva att behandlingen av personuppgifter begränsas. Detta gäller bl.a. om den registrerade bestrider personuppgifternas korrekthet. Då ska behandlingen av personuppgifterna begränsas som ger den personuppgiftsansvarige möjlighet att kontrollera om personuppgifterna är korrekta, se artikel 18.1. I artikel 18.2 anges innebörden av att behandlingen av personuppgifter har begränsats. Rätten till begränsning av behandling i artikel 18 har ersatt den åtgärd som benämns blockering i dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen. Enligt artikel 19 ska den personuppgiftsansvarige underrätta varje mottagare till vilken personuppgifterna har lämnats ut om eventuella rättelser, raderingar eller begränsningar av behandling som skett i enlighet med artikel 16, 17 och 18. Denna skyldighet gäller emellertid inte om detta visar sig vara omöjligt eller medför en oproportionell ansträngning. Detta motsvarar i stort sett vad som gäller enligt dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen. En nyhet är att den personuppgiftsansvarige ska informera den registrerade om dessa mottagare, om den registrerade begär det. I artikel 12 i dataskyddsförordningen finns det bestämmelser om bl.a. att informationen till den registrerade ska vara klar och tydlig. Artikeln anger tidsfrister för att informera den registrerade om vad som hänt med anledning av att han eller hon begärt en åtgärd. Den registrerades rätt till ersättning vid en skada som uppstått till följd av behandling som strider mot dataskyddsförordningen regleras i artikel 82. Med behandling som strider mot dataskyddsförordningen avses enligt skäl 146 även behandling som strider mot nationella bestämmelser som specificerar förordningen. uttalar att regleringen i dataskyddsförordningen leder tanken till att ett i princip strikt skadeståndsansvar gäller enligt förordningen för såväl ekonomiska som ideella skador, dvs. en liknande reglering som den som gäller enligt personuppgiftslagen. Utredningen konstaterar att den närmare innebörden av bestämmelserna får utvecklas i rättspraxis (SOU 2017:39, s. 277). I förslag till dataskyddslag 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG finns en bestämmelse som upplyser om att den rätt till ersättning som regleras i dataskyddsförordningen även gäller vid överträdelser av de bestämmelser om behandling av personuppgifter som finns i dataskyddslagen och i andra författningar som kompletterar dataskyddsförordningen. Hänvisningen till bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd ska tas bort Personuppgiftslagen kommer att upphävas och ersättas av dataskyddsförordningen och dataskyddslagen. I promemorian anförs att hänvisningen till personuppgiftslagen därför måste upphöra. Dataskyddsförordningens bestämmelser är direkt tillämpliga. Förordningens bestämmelser om de registrerades rättigheter, t.ex. rätten till rättelse enligt artikel 16 och begränsning av behandling enligt artikel 18, gäller därför vid behandling av personuppgifter i strid med lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Även dataskyddsförordningens bestämmelser om rätt till ersättning gäller vid behandling av personuppgifter i strid med bestämmelserna i lagen. I promemorian görs bedömningen att det inte behövs någon hänvisning i lagen till dataskyddsförordningens bestämmelser om den registrerades rättigheter. Promemorian föreslår således att bestämmelsen i lagen som hänvisar till bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd ska upphävas och inte ersättas av hänvisningar till dataskyddsförordningen. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar promemorians uppfattning att hänvisningen till bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd ska upphävas och inte ersättas av hänvisningar till dataskyddsförordningen. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Riksdagsstyrelsens förslag: Bestämmelsen om överklagande av beslut om rättelse tas bort. Promemorians överväganden och förslag Enligt 17 § lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen gäller att beslut om rättelse får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt lagen får inte överklagas. Exempel på ett sådant beslut är talmannens beslut enligt 12 § att meddela i kammaren att en ledamot inte fullgjort skyldigheten att anmäla uppgifter till registret. Beslut som fattar enligt personuppgiftslagen (1998:204), t.ex. att lämna information enligt 26 §, överklagas enligt 52 § personuppgiftslagen. När dataskyddsförordningen träder i kraft kommer den registrerades rättigheter, bl.a. rätten till information och rättelse, att regleras av dataskyddsförordningen, se avsnitt 6.2.5. förslag till dataskyddslag innehåller en bestämmelse om överklagande av beslut som gäller rättigheter enligt förordningen. Enligt bestämmelsen ska beslut om bl.a. den registrerades rätt till information och beslut om rättelse få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Den föreslagna bestämmelsen motsvarar i sak 52 § personuppgiftslagen. Rätten att överklaga beslut om den registrerades rättigheter enligt dataskyddsförordningen kommer således att regleras i den förslagna dataskyddslagen. I promemorian görs bedömningen att det därmed inte behövs någon bestämmelse om detta i lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. I promemorian föreslås därför att bestämmelsen om vad som gäller i fråga om överklagande av beslut om rättelse ska tas bort. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag förslag till bestämmelse om överklagande av beslut om de registrerades rättigheter har sin motsvarighet i den dataskyddslag som föreslås i lagrådsremissen Ny dataskyddslag, se 7 kap. 2 §. Riksdagsstyrelsen har ingen annan uppfattning än vad som anges i promemorian och anser därför att förslaget bör genomföras. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 6.3 Anpassning av lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter 6.3.1 Rättslig grund för behandling av personuppgifter i gåvoregistret Riksdagsstyrelsens bedömning: Behandling av personuppgifter i gåvoregistret får ske med stöd av artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning Som framgår av avsnitt 6.2.1 ställer dataskyddsförordningen krav på att varje behandling av personuppgifter ska vila på en rättslig grund. I sitt remissvar har Datainspektionen efterlyst en analys av vilka rättsliga grunder som är aktuella i fråga om den behandling av personuppgifter som sker enligt lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Riksdagsstyrelsen vill därför tydliggöra sin bedömning i fråga om de rättsliga grunder som är tillämpliga på den behandling av personuppgifter som sker enligt lagen. Vid framtagandet av lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter gjorde riksdagsstyrelsen bedömningen att behandling av personuppgifter för att ge samlad information om de gåvor som riksdagsledamöter tar emot huvudsakligen på grund av utövandet av sitt ledamotsuppdrag måste anses som sådan verksamhet av allmänt intresse som avses i 10 § e personuppgiftslagen och artikel 7 e dataskyddsdirektivet (framst. 2015/16:RS6 s. 57). Den rättsliga grund för behandling av personuppgifter som avses i dessa bestämmelser har sin motsvarighet i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen, dvs. behandling som är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse. Flera rättsliga grunder kan vara tillämpliga på samma behandling. Riksdagsstyrelsen gör nu bedömningen att behandlingen av personuppgifter i gåvoregistret även får ske med stöd av den rättsliga grund som anges i artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. har genom lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter fått i uppdrag att föra ett register med uppgifter om gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Uppdraget att föra gåvoregistret är därmed en sådan rättslig förpliktelse som avses i artikel 6.1 c. Att denna rättsliga grund är tillämplig får konsekvenser för bl.a. den registrerades möjlighet att invända mot behandlingen av personuppgifter enligt artikel 21 i dataskyddsförordningen, se avsnitt 6.3.5. Lagen anger att syftet med behandlingen av personuppgifter är att ge en samlad information om de gåvor som riksdagsledamöter tar emot huvudsakligen på grund av sitt ledamotsuppdrag (7 §). Därmed uppfyller lagen dataskyddsförordningens krav att syftet med behandlingen ska framgå av den författning som anger förpliktelsen. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Som anges i avsnitt 6.2.1 måste den författning som utgör den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas (art. 6.3 andra stycket sista meningen i dataskyddsförordningen). att lagen strävar mot ett mål av allmänt intresse med en bibehållen balans mel- lan ledamöternas integritetsintressen och allmänhetens rätt till insyn. Riksdagsstyrelsen gör sammanfattningsvis bedömningen att behandlingen av personuppgifter i gåvoregistret får ske med stöd av artikel 6.1 c i data- 6.3.2 Förhållandet till dataskyddsförordningen och dataskyddslagen Riksdagsstyrelsens förslag: Lagen ska innehålla en upplysning om att den kompletterar dataskyddsförordningen och att även dataskyddslagen gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av lagen. Promemorians överväganden och förslag Lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter innehåller vissa särbestämmelser för behandling av personuppgifterna i gåvoregistret. I övrigt gäller bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204). Lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter innehåller en bestämmelse som upplyser om att personuppgiftslagen gäller vid behandling av personuppgifter om något annat inte följer av lagen. I samband med att dataskyddsförordningen och dataskyddslagen börjar tillämpas kommer personuppgiftslagen att upphävas. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat och har företräde framför nationell lagstiftning. Bestämmelserna i dataskyddslagen kompletterar dataskyddsförordningen. För att få en fullständig bild av vilken reglering som gäller vid behandling av personuppgifter föreslås i promemorian att lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter ska innehålla en bestämmelse med en upplysning om att lagen kompletterar dataskyddsförordningen. I promemorian föreslås också att lagen bör upplysa om att även dataskyddslagens bestämmelser gäller vid behandling av personuppgifter, om annat inte följer av lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen ansluter sig till promemorians förslag att lagen ska innehålla en upplysning om att den kompletterar dataskyddsförordningen och att 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG även dataskyddslagen gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av lagen. Riksdagsstyrelsens bedömning: Bestämmelsen om att är personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som myndigheten utför enligt lagen bör vara kvar. För tydlighets skull anges det uttryckligen i 6 § lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter att är personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som myndigheten utför enligt lagen. Promemorian menar att bestämmelsen bör vara kvar. När det gäller skälen för denna bedömning hänvisar promemorian till vad som anförs till stöd för att motsvarande bestämmelse bör vara kvar i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen, se avsnitt 6.2.2. Ingen remissinstans har lämnat någon synpunkt på denna bedömning. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning Riksdagsstyrelsen instämmer i promemorians bedömning. Bestämmelsen om att är personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som myndigheten utför enligt lagen bör vara kvar. 6.3.4 Ändamålet med behandlingen av personuppgifter Riksdagsstyrelsens bedömning: Bestämmelsen om ändamålet med personuppgiftsbehandlingen behöver inte ändras. Riksdagsstyrelsens förslag: Hänvisningen till bestämmelserna om finalitetsprincipen i personuppgiftslagen (1998:204) tas bort. Promemorians överväganden och förslag I 7 § första stycket lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter föreskrivs att får behandla personuppgifter i gåvoregistret om det är nödvändigt för att ge samlad information om de gåvor som riksdagsledamöter tar emot huvudsakligen på grund av sitt ledamotsuppdrag. Bestämmelsen anger ändamålet med att behandla personuppgifter i gåvoregistret, och i promemorian görs bedömningen 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG att den uppfyller dataskyddsförordningens krav på särskilda, uttryckligt an- givna och berättigade ändamål för behandling av personuppgifter (art. 5.1 b i I avsnitt 6.2.4 redogörs för innebörden av den s.k. finalitetsprincipen. memorian föreslås att hänvisningen i 7 § andra stycket till bestämmelserna om finalitetsprincipen i personuppgiftslagen (1998:204) ska tas bort eftersom per- När dataskyddsförordningen träder i kraft kommer den att reglera för vilka ändamål som får behandla per-