frsrdg · H504ER1 · 2018-03-19 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:ER1 har () fortsatt att debattera migrations- och flyktingkrisen vid en rad tillfällen och ur ett flertal olika perspektiv. Sociala klyftor, mediefrågor samt mänskliga rättigheter och den demokratiska utvecklingen i , , , och har tagits upp. Frågan om annektering av och utvecklingen i östra har fortsatt att prägla församlingens debatter. Som en följd av församlingens beslut och att temporärt dra in rösträtt har inte deltagit i församlingens verksamhet . Vid sidan av det politiska arbetet i utskott och kammare har PACE:s verksamhet präglats av en förtroendekris. Församlingens ordförande avgick efter korruptionsanklagelser, och en oberoende korruptionsutredning tillsattes för att genomlysa hela verksamheten. Utredningen väntas vara klar . antog församlingen 55 resolutioner, 21 rekommendationer och 4 yttranden. Den svenska delegationen har deltagit aktivt i församlingens verksamhet genom bl.a. flera inlägg i debatterna. delegation vid överlämnar härmed redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de rekommendationer, resolutioner och yttranden som församlingen har antagit . På delegationens vägnar, 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 8 , 9 , 10 , 14 , 15 , 16 , 17 , , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 Ne- 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 Spa- nien, 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , , 46 , 47 . Demokratipartner i församlingen: , och . Observatörer i församlingen: , och . Observatörer i ministerkommittén: , , , och Heliga stolen. och dess institutioner .............................................................. Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter.......................... De partipolitiska grupperna.............................................................. Församlingens externa relationer ..................................................... Samspelet mellan den parlamentariska församlingen och Utvecklingstendenser inom församlingen ........................................ 1.2.1 EU och ........................................................... Avskaffande av dödsstraff och förhindrande av tortyr..................... kommissionär för mänskliga rättigheter..................... Den parlamentariska församlingens verksamhet 2017.............................. 2.1 Den svenska delegationens verksamhet 2017...................................... Korruptionsanklagelser och misstroendeförklaring............................. Politiska frågor och demokratifrågor................................................... Aktuell debatt: Situationen i och dess effekter på de Den humanitära krisen i ........................................................ De demokratiska institutionernas funktion i ..................... Brådskande debatt: den alarmerande utvecklingen i : förslag på ny NGO-lag som begränsar det civila samhället och leder till en potentiell stängning av Centraleuropeiska ............................ De demokratiska institutionernas funktion i ...................... Juridiska frågor och mänskliga rättigheter........................................... Gemensam debatt: mänskliga rättigheter i skiljedomsförfaranden och handelsöverenskommelser............................ Mänskliga rättigheter i norra : möjlig uppföljning på resolution (2010)?....................................................................... Gemensam debatt: demokratiska institutioner och mänskliga Brådskande debatt: Åtal och straff för brott mot mänskligheten eller till och med möjligt folkmord begått av Daesh........ Sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling........................................ Förstärkandet av social dialog som ett instrument för stabilitet och minskade sociala och ekonomiska ojämlikheter. Bekämpa inkomstklyftor: sätt att främja social sammanhållning och ekonomisk utveckling ............................................ Turinprocessen: stärkandet av de sociala rättigheterna i Migrations- och flyktingfrågor ............................................................ Skydd mot könsbaserat våld för kvinnor och flickor på flykt ........ Ett omfattande humanitärt och politiskt svar på migrations- och flyktingkrisen och det fortsatta inflödet till ........................... Migration som en möjlighet för europeisk utveckling ................... Integrering av flyktingar i tider av kritiskt tryck: att lära av den senaste tidens erfarenheter och exempel på bästa praxis................... Kultur, vetenskap, utbildning och medier............................................ Attacker mot journalister och mediefrihet i ....................... 2.7.2 Gemensam debatt: Nätverksbaserade medier och motverkandet av cyberdiskriminering och näthat .................................... Politiskt inflytande över oberoende medier och journalister.......... Jämställdhet och icke-diskriminering .................................................. Värnande av rättigheter för föräldrar och barn som tillhör Sätta stopp för sexuellt våld och trakasserier av kvinnor i det Den nya ukrainska lagen om utbildning: ett stort hinder för undervisning i nationella minoriteternas modersmål ............................... Främjandet av mänskliga rättigheter för personer med intersexuella tillstånd och eliminering av diskriminering av personer med intersexuella tillstånd......................................................... Arbetsordning, immunitet och institutionella frågor ........................... Rapport över byrån och den permanenta kommitténs arbete ......... Integritetsfrämjande styrelseformer för att tackla politisk 2.9.3 Ungdomar mot korruption.............................................................. Delegationens olika möten ................................................................ Närmare nordisk-baltiskt samarbete............................................. Förhindrande av våld mot kvinnor ............................................... Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn............................. Parlamentarisk allians mot hatspråk............................................. Priser och utmärkelser ....................................................................... 2.13.3 Associerad hedersmedlem............................................................ Den svenska delegationen 2017.................................................................... Resolutioner, rekommendationer och yttranden antagna av Gästtalare under sessionerna......................................................................... 1 och dess institutioner har sedan det bildades varit en huvudaktör när det gäller att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. uppdrag är att åstadkomma ett nära och etablerat samarbete mellan medlemmarna, bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. Genom sina 219 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Efter har medlemskrets mer än fördubblats. /16 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska länder utom , och ingår. Stöd för och uppföljning av samhällsutvecklingen i Öst- och är och har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna i medlemsländerna. En majoritet av länderna inom utgörs av EU-medlemmar. Man eftersträvar kompletterande roller, och har samarbetet mellan och EU intensifierats. Det finns nu konkreta samarbetsprojekt inom området för mänskliga rättigheter. arbetar på tre politiska nivåer med ett beslutande och verkställande organ (ministerkommittén), ett rådgivande och pådrivande organ (den parlamentariska församlingen) och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå (för lokala och regionala organ, den s.k. kommunalkongressen). 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och ska vara medlemmar av dessa. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Enligt församlingens stadga bör det underrepresenterade könet företrädas i varje delegation i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. Minst en person i delegationen ska tillhöra det underrepresenterade könet. Församlingen har 324 medlemmar och lika många suppleanter. Dessutom deltar parlamentariker från , och som observatörer i församlingens arbete. Genom att ansöka om observatörsstatus anses landet ha 1 OCH DESS INSTITUTIONER gjort ett politiskt åtagande att respektera och främja principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Församlingen följer upp situationen för mänskliga rättigheter i observatörsländerna som dock inte är formellt bundna att följa normer och konventioner. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdena införde för- samlingen 2010 en ny status, partner för demokrati. Med den statusen får lan- dets delegation delta i församlingens sessioner och möten men inte i omröst- och nationella råd erhöll denna status 2011 och 2014. erhöll partnerstatus vid januarisessionen Genom denna breddning av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upp- rätthålla värderingar och principer. Vikten av att säkerställa att grundläggande värderingar, och därigenom dess trovärdighet, inte försvagas har stått alltmer i fokus . Det betonas att det inte räcker med att ett land ingår en principiell överenskommelse att respektera de mänsk- liga rättigheterna och rättsstatens principer. Landet måste i praktisk tillämp- ning visa att lagstiftningen följs och att man lever upp till vad ett medlemskap Ackrediteringen av ledamöter till församlingen kan användas som ett in- strument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. stadgan ska församlingen vid öppnandet av de årliga sessionerna kontrollera och ratificera medlemmarnas och suppleanternas ackreditering. legationens ackreditering ifrågasattes och därefter som en följd av annekteringen av . nominera en delegation till församlingen, vilket även upprepades . 1.1.2 De partipolitiska grupperna Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till dess auktoritet. bildades en ny partigrupp, Fria demokrater (, FDG), i tillägg till de fem partigrupperingar som är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), europeiska konservativas grupp (EC) och den förenade europeiska vänstern (UEL). De två svenska ledamöterna från står tillsammans med ett trettiotal andra parlamentariker utanför dessa partigrupperingar. 1.1.3 Församlingens externa relationer Församlingens externa relationer består av samverkan med Europeiska unionen (EU), , vissa genom deras status som observatör eller partner för demokrati samt med internationella organisationer. 1 OCH DESS INSTITUTIONER Formellt har församlingen samarbetsavtal eller samverkansarrangemang med en lång rad organisationer: Organisationen för ekonomisk utveckling (), Panafrikanska parlamentet, (), (), Oberoende staters samvälde (OSS), Interparlamentariska unionen (IPU) och . Församlingens politiska underutskott för externa relationer deltar i . 1.1.4 Samspelet mellan den parlamentariska församlingen och ministerkommittén beslutsfattande organ är ministerkommittén som består av medlemsländernas utrikesministrar. sammanträder normalt en gång i denna sammansättning. Däremellan representeras länderna i det löpande arbetet av ambassadörerna i . Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis . lämnade Cy- pern över till och tog över. och den parlamentariska församlingen samarbetar för att nå de gemensamma målen. Ordföranden i ministerkommittén, tillika utrikesministern i ordförandelandet, presenterar vid varje församlingssession en översikt över verksamheten i ministerkommittén och svarar på parlamentarikernas frågor. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom för att bättre främja öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i organisationen. De rekommendationer som församlingen antar riktas till medlemsstaternas regeringar, och ministerkommittén ska avge sitt svar . Parlamentarikerna har möjlighet att ställa skriftliga frågor till ministerkommittén, och dessa ska besvaras skriftligt eller muntligt av kommitténs ordförande vid den efterkommande sessionen. Det händer dock att ministerkommittén på grund av formella regler som konsensusbeslut inte besvarar frågor från medlemmar i församlingen om t.ex. mänskliga rättigheter i vissa medlemsländer. 1.1.5 Utvecklingstendenser inom församlingen har debatten i församlingen alltmer kommit att handla om bristen på flera medlemsländers värnande av grundprinciperna demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Vissa länder har i både ord och handling visat att de inte delar de grundläggande värderingar som står för. Detta har, menar kritiska röster, skadat organisationens trovärdighet som främsta företrädare och försvarare av mänskliga rättigheter. Det anses vara ett allvarligt steg bakåt för att länder som , , , m.fl. fortsätter att åsidosätta de åtaganden som ett medlemskap innebär. tillkom ökad kritik mot agerande i kuppförsökets efterdyningar som fortsätter att prägla situationen för 1 OCH DESS INSTITUTIONER demokratiska och mänskliga rättigheter i landet. I diskussioner som förekom- mit har hörts röster som betonar vikten av att medlemsländer inte accepterar att auktoritära regimer utnyttjar sitt medlemskap för att legitimera brott mot mänskliga rättigheter. finns röster som arbetar för att in- kludera och föra dialog – även med medlemmar som glidit ifrån i sitt upprätt- hållande av kärnvärderingar. Skiljelinjen har blivit alltmer tydlig mellan de olika ståndpunkterna och är särskilt tydlig vid diskussionen om re- Sedan tillämpandet av sanktioner 2014 och 2015 har de valt att helt utebli från församlingens debatter. De har även meddelat att de håller inne sitt bidrag till organisationen och ska så göra om situationen inte Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den s.k. , är främsta rättesnöre. 47 medlemmar, inklusive alla EU- medlemmar, har ratificerat konventionen. Den undertecknades 1950 och efterlevnaden av konventionen övervakas av . har sitt säte i och består av 47 domare, en från varje medlemsland. Medlemsländernas regeringar nominerar tre kandidater till domare. säkerställer ett särskilt utskott i församlingen att samtliga kandidater lever upp till kraven som domare och avger en rekommendation om vem av de tre som är bäst lämpad. Därefter väljer församlingen domare. I församlingens riktlinjer anges att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha gedigen erfarenhet inom området för mänskliga rättigheter. är svensk domare vid domstolen. Hur församlingens medlemmar uppfyller sina åtaganden i förhållande till och andra konventioner undersöks inom ramen för församlingens granskningsförfarande. I samband med att Lissabonfördraget trädde i kraft fick EU en skyldighet att ansluta sig till och därmed underkasta sig jurisdiktion. Tanken är att det ska bli möjligt för enskilda och stater att klaga till och få en prövning av om en åtgärd från EU:s institutioner eller organ strider mot . Härigenom skulle också en mer enhetlig rättstillämpning mellan och uppnås. EU och medlemsstater har förhandlat fram en överenskommelse om ett avtalsutkast för anslutningen. EU- kommissionen begärde 2013 att skulle pröva om utkastet var förenligt med . gav i ett utlåtande 1 OCH DESS INSTITUTIONER 2014 uttryck för att avtalsutkastet inte var fullt förenligt med fördragen. har inget nytt anslutningsavtal utarbetats, men både parlamentet och kommissionen understryker behovet av EU-anslutning. Vägen framåt är alltjämt osäker. 1.2.2 Avskaffande av dödsstraff och förhindrande av tortyr Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekten för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på att dödsstraffet ska avskaffas, inte bara i utan i hela världen. är det enda medlemslandet som inte ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff, men någon avrättning har inte ägt rum . Det är endast i , som inte är medlem i , som dödsstraff fortfarande verkställs. Förekomsten av dödsstraff i några observatörsländer i är föremål för bevakning av församlingen som konsekvent kritiserar och . mot dödsstraff infaller . Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i och har ratificerats av samtliga medlemsstater. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT) inrättades 1990 för att kontrollera behandlingen av frihetsberövade. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter inom olika områden med anknytning till kommitténs uppgift. Församlingens nationella delegationer nominerar kandidater till CPT, men valet sker i ministerkommittén. representant i CPT är rättspsykiatern vars mandatperiod förnyades och därmed sträcker sig . 1.2.3 kommissionär för mänskliga rättigheter I mandatet för kommissionär för mänskliga rättigheter ingår att främja utbildning i och öka kunskapen om mänskliga rättigheter i medlemsländer, identifiera eventuella brister i lagar och regler samt främja respekten för de mänskliga rättigheterna såsom de fastställts i olika instrument. Kommissionären väljs av församlingen, och institutionen har sedan den inrättades 1999 åtnjutit stor respekt. Samarbete med institutioner utanför är en viktig del i arbetet, särskilt vad gäller EU, UNHCR, FN:s flyktingkommissarie och . Mandatperioden är och den nuvarande kommissionären, från , tillträdde sin post 2012. Vid den andra delsessionen avgav Muižnieks sin årliga redogörelse inför församlingen. Han informerade om utvecklingen och utmaningar framöver. Muižnieks beskrev 2016 som en vändpunkt för mänskliga rättigheter i bl.a. mot bakgrund av att ett ökande antal medlemsländer antagit lagstiftning som ansågs underminera asylrätten. 1 OCH DESS INSTITUTIONER och flyktingkrisen har därmed fortsatt att vara i fokus och då främst de mänsk- liga rättigheterna för skyddsbehövande. oro för den situation för mänskliga rättigheter som följt på kuppförsöket i Tur- kiet samt därtill utvecklingen i , , och . Antiterrorismaktioner liksom den förlängning som är närmast automatisk i vissa länder av undantagstillstånd beskrevs också som oroande i förhållande till skyddet för mänskliga rättigheter. och journalister i ett flertal länder förklarades vara alarmerande. är ett oberoende expertorgan inom som har funnits sedan 1990. Arbetet är inriktat på konstitutionella och andra rättsliga frågor av särskild betydelse för demokratiutvecklingen i ett land. bistår medlemsländer, och även andra stater, genom att bl.a. ta fram demokratiska författningar och erbjuda rådgivning i frågor om val, mänskliga rättigheter och oberoende domstolar. Församlingen har ett mycket nära samarbete med , och representanter bjuds ofta in till utskottsmöten. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2017 möttes i fyra delsessioner. Samtliga hölls i och ägde rum , april, juni respektive oktober. Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i , i och i . Delegationens ordförande, (S), företräder delegationen vid dessa möten. Under sessionerna och mötena i ständiga utskottet debatterade man utskottens rapporter, antog resolutioner och yttranden samt lämnade rekommendationer till ministerkommittén. Församlingens byrå, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandena har en viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. Platserna, som fördelas enligt ett särskilt kvotsystem, roterar mellan medlemsländerna. Ingen svensk ledamot var medlem i församlingens byrå . ska enligt artikel 1 i sin stadga, utöver att värna de mänskliga rättigheterna, behandla frågor också på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena. Det ingår i och därmed församlingens roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks äldre, sjuka, personer med funktionsnedsättning, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, tvångsförflyttade och offer för katastrofer. Församlingens ordförande väljs av församlingen för en mandatperiod med möjlighet till omval en gång . Spanjoren nyvaldes till ordförande vid vintersessionen. Församlingen valde då också 20 vice ordförande. Ordförande förklarades sakna byråns förtroende vid vårsessionen, och en regeländring som möjliggör misstroendeförklaring röstades fram av församlingen vid sommarsessionen. Ordförande lämnade därefter uppdraget på egen begäran strax före höstsessionen vid vilken cypriotiska ledamoten valdes till ny ordförande för församlingen. generalsekreterare väljs av församlingen efter förslag från ministerkommittén. Generalsekreterare omvaldes för ytterligare en femårsperiod och har lett arbetet . Det är ministerkommittén som beslutar i frågor om samlade budget och sålunda också om församlingens resurser. Budgetfrågorna bereds i regelutskottet, och församlingen har rätt att yttra sig. Församlingens budget omfattade . beslutade att ansenligt öka sitt bidrag till ordinarie budget fr.o.m. . Detta beslut återtogs strax efter höstsessionen 2017 då meddelade att de kommer att återgå till tidigare bidragsnivå med omedelbar verkan. 2 DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET 2017 2.1 Den svenska delegationens verksamhet 2017 En förteckning över den svenska delegationen som utsågs efter valet finns i bilaga 1 tillsammans med en förteckning över delegationens uppdrag och vilka utskott ledamöterna tillhör. De svenska ledamöterna deltog aktivt i församlingens olika verksamheter. Deltagandet vid sessionerna var högt. Ledamöterna deltog i flera debatter i plenum, signerade motioner och deklarationer, initierade och signerade ändringsförslag samt ställde frågor till ministerkommittén och till gästtalande stats- och regeringschefer m.fl. Delegationens ordförande eller vice ordförande deltog vid möten i det ständiga utskottet. Nedan i detta avsnitt följer en kort redogörelser för de svenska aktiviteter, vid var och en av de fyra delsessionerna , som inte är direkt kopplade till de rapporter som debatterats i kammaren eller till några av de andra tematiska områdena i detta kapitel. Vid den första sessionen presenterade (S) sin rapport om den humanitära krisen i . Under den fria debatten talade (C) för ALDE-gruppen med fråga till församlingen om auktoritära och populistiska krafters fria framfart i vissa stater. (M) riktade en fråga till president om vilka de största hindren är för en återförening. (S) initierade motionen om ”state of emergency and its limitations”, som har som mål att öka förståelsen för de gränser som ett undantagstillstånd har i förhållande till . Motionen erhöll tillräckligt med stöd för att behandlas vidare. De nordisk-baltiska delegationerna undertecknade ett gemensamt brev som krävde en oberoende och transparent utredning av de allvarliga korruptionsanklagelser som framkommit. Under den följande vårsessionen talade (C) för ALDE- gruppen under den fria debatten vid vilken hon djupt beklagade att tre höga företrädare för besökt , något som man sett att utnyttjat i egna syften.