frsrdg · H504RB1 · 2018-02-19 00:00:00 — riksbank överlämnar härmed årsredovisning till . I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) innehåller årsredovisningen för riksbank en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en bedömning om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. att fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. , , , Per , och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. uppgifter och roll ....................................................................... Organisation och styrning ............................................................................. Ett fast penningvärde – prisstabilitet............................................................. Ett säkert och effektivt betalningsväsende .................................................... BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING ................................... Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden ........ INTERN STYRNING OCH KONTROLL ................................................... avdelningar och deras uppgifter......................................... riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Penningpolitiken var fortsatt expansiv, med en reporänta på −0,och fortsatta köp av statsobligationer. Vi ser nu att inflationen, under målet, ligger . Penningpolitiken har också bidragit till goda ekonomiska utveckling. innebär hushållens stigande skuldsättning ett allvarligt hot mot ekonomin. möjligheter att hantera detta hot är begränsade. Det behövs i stället riktade åtgärder inom makrotillsynen, bostadspolitiken och skattepolitiken. På betalningsmarknaden sker snabba förändringar, och bedriver ett aktivt arbete för att hantera de frågor som teknikutvecklingen och den minskande kontantanvändningen reser. Expansiv penningpolitik för att värna inflationsmålet bedriver en expansiv penningpolitik för att värna inflationsmålet och bidra till en god ekonomisk utveckling. Reporäntan, som 2015 sänktes under noll, har hållits på −0,. köp av statsobligationer har fortsatt , och det nominella värdet på innehavet av svenska nominella och reala statsobligationer uppgick vid utgången av 2017 till , vilket motsvarar av den utestående stocken. Den globala konjunkturen fortsätter att stärkas men inflationen är fortsatt låg i omvärlden. Normaliseringen av penningpolitiken runt om i världen ser ut att ta än väntat. Som liten öppen ekonomi påverkas i stor utsträckning av utvecklingen i omvärlden. Ränteläget internationellt har fallit , och styrräntorna i de utvecklade ekonomierna är mycket låga. I en sådan miljö, och i ett läge där den svenska inflationen har legat under målet , har det varit nödvändigt att bedriva en expansiv penningpolitik. Denna penningpolitik har varit en bidragande orsak till att den svenska ekonomin är stark och till att inflationen, under målet, låg nära målet på . bytte målvariabel för penningpolitiken från KPI till KPIF (KPI med fast ränta). KPIF har i praktiken varit viktigare för penningpolitikens utformning än KPI, och bytet syftar till att skapa ökad tydlighet om hur tolkar sitt uppdrag att upprätthålla ett fast penningvärde. introducerades ett variationsband på runt inflationsmålet på , för att på ett enkelt sätt illustrera att penningpolitikens möjligheter att detaljstyra inflationen är små och att inflationen normalt varierar kring inflationsmålet. Hushållens stigande skuldsättning – ett växande hot mot ekonomin Utvecklingen på bostadsmarknaden är fortsatt mycket oroande. Hushållens skuldsättning har ökat , även när räntorna var högre. Obalanser har byggts upp . Med långvarigt mycket låga räntor blir riskerna större. I ett läge där penningpolitiken fokuserar på att värna inflationsmålet är utrymmet för att bidra till att stävja riskerna på bostadsmarknaden begränsat. Under slutet av året dämpades visserligen priserna på bostadsmarknaden något, men det är oklart huruvida detta är tillfälligt eller inte. För att främja en långsiktigt hållbar utveckling i svensk ekonomi behövs ett brett grepp med riktade åtgärder inom makrotillsynen och inom bostads- och skattepolitiken. har lyft fram ett antal tänkbara åtgärder som kan motverka uppbyggnaden av risker. Jag menar att det är av yttersta vikt för långsiktiga ekonomiska utveckling att vi vidtar kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med obalanserna. Sedel- och myntutbytet slutfört slutförde utbytet av sedlar och mynt. Vid utgången av blev de äldre 100- och 500-kronorssedlarna och 1-, 2- och 5- kronorsmynten ogiltiga. har genomfört kommunikationsaktiviteter för att uppmärksamma allmänheten på utbytet och återlämningen av äldre sedlar och mynt. Utbytet har varit omfattande och bitvis arbetskrävande för handeln och bankerna. Min uppfattning är att utbytet på det hela taget har fungerat väl. sammanfattning och utvärdering av sedel- och myntutbytet kommer att vara klar . Kontantanvändningen fortsätter att minska. Utvecklingen beror delvis på den tekniska utvecklingen, med en ökad tillgänglighet av erbjuden teknik i samhället i allmänhet och innovationer på betalningsmarknaden i synnerhet. Men den är också en följd av att allmänheten i allt högre utsträckning föredrar digitala betalningsalternativ. analyserar denna utveckling noga. I grunden är strukturomvandlingen positiv, men den behöver gå i en takt som inte skapar problem för vissa samhällsgrupper eller utestänger någon från betalningsmarknaden. En fråga som behöver ställa sig är vilken roll ska spela i en möjlig framtid där kontanter har en ännu mer undanskymd roll på betalningsmarknaden. arbetar därför med ett projekt där vi analyserar möjligheten att ge ut elektroniska centralbankspengar, e-kronor. Sammantaget är det min bedömning att vi står inför strukturella förändringar på områden som har varit stabila. Det är en utveckling där alla avdelningar kommer att beröras och vi kommer att behöva fatta strategiska beslut om vägen framåt. Frågan om betalningssystemets sårbarhet för cyberattacker har varit viktig för . Vi ser tyvärr inte att riskerna kommer att minska , utan det är snarare en fråga som fortsatt kommer att kräva stor vaksamhet och ökade resurser. Engagerade medarbetare och internt utvecklingsarbete hade vid utgången av 2017 totalt 368 medarbetare. genomförde en medarbetarundersökning där flertalet medarbetare deltog. Jag tycker att det är glädjande att en klar majoritet av medarbetarna känner stor motivation i sitt arbete och är stolta över att arbeta i . Undersökningen visar dock att många upplever att arbetsbelastningen är hög. Det här är något vi arbetar med, och har därför hälsa och arbetsmiljö stått i fokus. Frågan om centralbankernas roll har diskuterats intensivt både internationellt och i i kölvattnet av finanskrisen. beslutade regeringen att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Kommittén fick också genom ett tilläggsdirektiv i uppdrag att utreda finansiella oberoende och balansräkning. Jag ser fram emot att följa arbetet, och kommer att bidra till utredningen när så efterfrågas. är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen i konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . När nivån på inflationsmålet beslutades definierades målet i termer av konsumentprisindex (KPI) men beslutade direktion att göra KPIF till ny målvariabel för penningpolitiken. KPIF har dock i praktiken varit operativa målvariabel , och genom att göra KPIF till formell målvariabel fastställde direktionen denna praxis. penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet och stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, vars syfte är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, även strävar efter att stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. Inflationsmålet är dock överordnat. Penningpolitiken är expansiv om den medför att efterfrågan ökar och inflationen stiger. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed den ekonomiska aktiviteten och inflationen. kan dessutom använda sig av kompletterande åtgärder för att göra penningpolitiken mer expansiv. Den åtgärd som framför allt har varit aktuell är köp av värdepapper. har dessutom stått beredd att intervenera på valutamarknaden om kronan skulle stärkas så snabbt att det blir svårare att stabilisera inflationen kring . Ett viktigt syfte med kompletterande åtgärder kan vara att signalera att gör vad som behövs för att inflationsförväntningarna ska vara förenliga med inflationsmålet. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet ska enligt riksbankslagen främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. I riksbankslagen framgår också att har ansvar för kontantförsörjningen och får tillhandahålla ett centralt betalningssystem (). För att betalningar och kontantförsörjning ska fungera väl krävs ett stabilt finansiellt system. måste därför, liksom andra centralbanker, värna den finansiella stabiliteten genom att minska risken för, och att ha förmåga att hantera finansiella kriser och andra allvarliga störningar i det finansiella systemet. Det gör framför allt genom att tillföra likviditet till systemet och genom att kontinuerligt bidra till det förebyggande arbetet. Finansiell stabilitet är dessutom en förutsättning för att ska kunna uppnå sitt lagstadgade mål att upprätthålla ett fast penningvärde. Det beror på att de finansiella marknaderna och deras sätt att fungera påverkar genomslaget för penningpolitiken. Förebyggande arbete och krishantering definierar finansiell stabilitet som att det finansiella systemet upprätthåller sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. strävar efter att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande analysera utvecklingen i det finansiella systemet och i ekonomin i övrigt samt genom att informera om och uppmärksamma risker som byggs upp. Analysen fokuserar främst på de stora svenska bankkoncernerna (, Nordea, och ), finansmarknadernas funktionssätt och den finansiella infrastruktur som behövs för att allmänhetens betalningar och de svenska finansmarknaderna ska fungera. arbetar förebyggande genom att offentligt och i dialog med aktörerna i det finansiella systemet, både i och internationellt, uppmärksamma risker och händelser som kan innebära hot mot den finansiella stabiliteten. ger i detta sammanhang rekommendationer dels till banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna, dels till lagstiftaren och andra myndigheter med målet att upplysa om risker och lämpliga åtgärder för att minska dessa. påverkar också utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att svara på remisser och konsultationer och aktivt delta i arbetet i flera internationella organisationer. Om en finansiell kris inträffar delar , , och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna. Detta samarbete bedrivs bland annat i det finansiella stabilitetsrådet. Rådet är ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. Det innebär att de representerade myndigheterna kan föra fram sina åsikter om vad de tycker ska åtgärdas, men beslut om vilka åtgärder som ska vidtas fattas självständigt av myndigheterna inom deras respektive ansvarsområden. finansiella krishantering kan delas in i tre huvudsakliga moment: tillförsel av likviditet till det finansiella systemet, kommunikation av bedömningar samt samarbete med myndigheter och organisationer i och i utlandet. Tillförsel av likviditet innebär att banker via stående eller tillfälliga faciliteter lånar hos . kan också ge likviditetsstöd till enskilda institut på särskilda villkor. Säkra och effektiva finansiella överföringar tillhandahåller det centrala betalningssystemet som gör det lättare för marknadsaktörerna att göra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. I stort sett samtliga betalningar i svenska kronor som inte görs internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en avgörande betydelse för att det svenska finansiella systemet ska fungera väl, och därför har satt höga mål för dess tillgänglighet och funktionalitet. har dessutom en stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är nämligen direkt kopplade till reporäntan. Dessa räntor styr de kortare räntorna på de finansiella marknaderna. genomför också själv olika transaktioner genom , exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag, och lämnar krediter vid extraordinära åtgärder. Säker och effektiv kontantförsörjning har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt i och att ansvara för kontantförsörjningen. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar. Målet är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att vare sig söka eller ta instruktion från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finan- siella oberoende som säkras bland annat genom att har ett till- räckligt stort eget kapital och har rätt att förvalta finansiella tillgångar. med tillgångsförvaltningen är att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag, exempelvis genom att genomföra penningpolitiken, ha beredskap att intervenera på valutamarknaden och kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. Tillgångarna måste därför vara sammansatta så att uppdragen alltid kan utföras. lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig i sin verksamhet. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och Genom att är öppen och tydlig med vad som ligger till grund för de penningpolitiska besluten ökar trovärdigheten för inflations- Det skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. för sina bedömningar bidrar också till att marknadsaktörerna kan bilda sig en uppfattning om den ekonomiska utvecklingen och riskerna i det finansiella självständiga ställning ställer också stora krav på kom- munikation och insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas av allmänheten och . arbete presenteras i rapportform och på webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. publiceras på både svenska och engelska. också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direk- tionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Dessutom är de modeller som använder i sitt analysarbete offentliga. Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sam- mansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Kommittén har antagit namnet Riksbanks- Uppdraget, inklusive grundlagsfrågor, ska redovisas senast den Uppdraget innefattar bland annat frågor om penningpolitikens mål och medel, roll i arbetet med den finansiella stabiliteten, Riks- bankens roll på kontantmarknaden samt styrningen av . fick också i uppdrag att utreda Riks- bankens finansiella oberoende och balansräkning. ningen med en sakkunnig och en expert. ningens arbete, och tjänstemän bidrar till utredningen med information och analys när så efterfrågas. fortsatte att utveckla sin organisation och styrning i strävan att uppnå visionen att vara bland de bästa i jämförelse med andra organisationer. Inga större organisatoriska förändringar genomfördes , och verksamheterna utgick från den strategiska planen En 350-åring i täten som började gälla 2015. leds av en direktion som utses av riksbanksfullmäktige. Direktionen ansvarar för bankens strategiska ledning, medan fullmäktige utser ledamöterna i direktionen och fastställer arbetsordning. var organiserad i sju avdelningar (se figur 1 och bilaga 1). En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för kommunikationsenheten ingår också i ledningsgruppen, och chefen för stabsavdelningen är ordförande. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöter och suppleanter utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Utöver att utse ledamöterna i direktion och besluta om deras löne- och anställningsvillkor, fastställer fullmäktige arbets- ordning där övergripande organisation och regleringen av vissa lednings- och beslutsfrågor anges. Fullmäktige beslutar också om utform- ningen av sedlar och mynt. Vidare lämnar fullmäktige förslag till om hur resultat ska disponeras samt yttrar sig till i fråga om direktions- Fullmäktige har dessutom till uppgift att följa och kontrollera hur Riks- banken bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verk- Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid och yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde, och direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar en redovisning om fullmäktiges arbete inför finansutskott. Detta sker vanligtvis två gånger om sammanträdde fullmäktige vid nio tillfällen. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2017/18:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. direktion består av sex ledamöter med mandatperioder på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen som ska vara chef för och minst en vice ordförande som ska vara förste vice riksbankschef. Direktionen har ett gemensamt ansvar för strategiska ledning och fastställer instruktion. Direktionen fattar beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet, betalningsfrågor och om . Direktionen beslutar också om strategiska mål, verksamhetsplan och budget. Riksbankschefen har i uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot den beslutade budgeten. Riksbankschefen är också chef över avdelningscheferna. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. höll direktionen totalt 23 sammanträden (varav sex penningpolitiska möten). Därutöver har direktionen fattat 12 beslut per capsulam. Direktionen ska minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. hölls två öppna utfrågningar om penningpolitiken, en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och en sluten utfrågning i finansutskottet. En sluten utfrågning hölls också i Försvarsberedningen. bestod direktionen av följande ledamöter: är riksbankschef och ordförande i direktionen. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förnyat Fullmäktige beslutade att förlänga är medlem i Europeiska allmänna råd och ledamot av () styrelse samt representant i Internationella valutafondens (IMF) guvernörsstyrelse. Han är också ordförande i för banktillsyn () och i Nordisk-baltiska makrotillsynsforumet (NBMF) samt ledamot i det globala rådet för finansiell stabilitet (FSB). Vidare är han medlem i Finansiella stabilitetsrådet och fram var han ordförande i () rådgivande tekniska kommitté (ATC). Han är också ledamot i . är förste vice riksbankschef. Hon tillträdde posten för en mandatperiod . Fullmäktige beslutade att förlänga mandat . Hon representerar i och är ledamot i . Hon är också riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd samt ordförande för . är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod . Han representerar i Working Party 3 (WP3) och i Bellagiogruppen. Per är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat . Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK), i IMF- samarbetet mellan , , och (G4) och i Nordisk-baltiska monetära och finansiella kommittén (NBMFC). också ställföreträdare i Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC-deputies). för en mandatperiod . ken i ESRB:s rådgivande tekniska kommitté (ATC), i () och i (). för en mandatperiod . Hon representerar i () och i (). Hon är riksbankschefens ställföreträdare i och hon är ordförande i . Hon är också medordförande i arbetsgrupp and . mål, uppdrag och organisation läggs fast i riksbankslagen, arbetsordning och i instruktion. arbete styrs av en vision, en strategisk plan, en årlig verksamhetsplan och interna regelverk i form av policyer, regler och rutinbeskrivningar. vision är att vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet och därigenom behålla ett högt förtroende. Det innebär att uppgifterna ska fullgöras med hög kvalitet till rimliga kostnader och att ska vara bland de bästa i jämförelse med såväl andra centralbanker som andra jämförbara myndigheter, akademiska institutioner och privata företag. Visionen konkretiseras i verksamhetsmål och resultatindikatorer för olika målområden. Varje målområde har egna mål som ska konkretisera vad vision innebär för respektive område. Till varje mål kopplas i sin tur en eller flera resultatindikatorer som ska ge en bild av hur väl lever upp till sina ambitioner. Verksamhetsuppföljningarna har visat att på de flesta områden har levt upp till visionens ambitionsnivå. Det är dock en utmaning för en liten centralbank att försvara denna position och bidra på bästa sätt i en föränderlig omvärld. Förändringar i det finansiella systemet och i realekonomin leder till nya problem som behöver nya lösningar, vilket i sin tur ställer ständigt ökade krav på analys och flexibilitet. Efter varje tertial fick direktionen uppföljningsrapporter som sammanfattade statusen för indikatorerna, handlingsplanerna, budgeten och de operativa riskerna. I samband med uppföljningen diskuteras de eventuella behov av åtgärder eller omprioriteringar som resultatet ger upphov till. Verksamheten utvecklas utifrån en strategisk plan verksamhetsplanering utgår från en strategisk plan som sammanfattar uppdraget och visionen samt anger en strategisk inriktning för kommande verksamhetsplaner. Den strategiska plan som varit vägledande har temat En 350-åring i täten, bland annat med sikte på jubileumsår .