frsrdg · H504RAR1 · 2018-02-16 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:RAR1 lämnar härmed följande redogörelse till . är en självständig myndighet under . Nämnden har tre huvuduppgifter. En av dem är att fastställa månadsarvodet för ledamöter. Den andra huvuduppgiften är att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner (främst inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd) för riksdagsledamöter som lämnar sitt uppdrag. Slutligen är det en uppgift för nämnden att pröva frågor om jämkning av inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. I avsnitt 4–6 nedan redovisas nämndens verksamhet i dessa avseenden. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:883) med instruktion för . Materiella regler av betydelse för verksamheten finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som trädde i kraft (nedan benämnd ersättningslagen). För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden har valts av . Nämnden har följande sammansättning: •hovrättspresident , ersättare för ordföranden Som sekreterare tjänstgör hovrättsråd . Sekreteraren är nämndens personuppgiftsombud. utför kansligöromål för nämndens räkning. Arvoden till nämndens ledamöter fastställs av riksdagsstyrelsen. rarens arvode fastställs av nämnden. Nämnden har också fattat beslut om ersättning till dem som utför kansligöromål för nämndens räkning. Under verksamhetsåret har nämnden sammanträtt sex gånger. Sammanträdena har ägt rum i . 4 Beslut om ledamotsarvodet Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen är det nämndens uppgift att fastställa ett månadsarvode för ledamöter av . Denna ordning har gällt när nämnden inrättades. I samband med detta upphörde också den tidigare ordningen med en koppling mellan ledamotsarvodet och lönerna för vissa grupper av statliga tjänstemän. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE ARVODESNÄMND 2017: Nämndens bedömning av arvodesfrågan utgår från de överväganden som gjordes när arvodessystemet sågs över av 1998 (förs. 1998/99:RFK3, bet. 1998/99:KU1, rskr. 1998/99:95). Då föreslogs en engångsvis höjning av arvodesnivån. I anslutning till detta gjordes vissa uttalanden om nivån. ställde sig då bakom de skäl som förslaget byggde på. Dessa skäl tog sikte på ledamöternas ställning i det demokratiska systemet, den arbetsinsats uppdraget förutsatte och de särskilda förhållanden som gäller för uppdraget. Härtill kom att det är angeläget att kunna rekrytera personer från tillräckligt breda samhällsskikt samt att arvodet var lågt såväl vid en internationell jämförelse som vid en jämförelse med vissa förtroendevalda i större kommuner och landsting. När det gällde arvodesförändringar ansågs det i förslaget till att nämnden borde beakta den allmänna löneutvecklingen på arbetsmarknaden och värdera riksdagsarvodet ur ett brett perspektiv. Det finns inget krav på att det ska ske en årlig förändring av arvodet. har dock arvodet ändrats genom beslut . Beslut om arvodet får inte överklagas. Beslut i arvodesfrågan bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om de avtal som slutits på arbetsmarknaden . Dessutom inhämtas statistik över löneutvecklingen. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med till fr.o.m. , vilket motsvarar . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden dels de avtal som träffats på arbetsmarknaden , dels hur lönerna faktiskt utvecklades . Ledamotsarvodet betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. I bilagan finns en redovisning av hur ledamotsarvodet utvecklats . 5 Beslut om ekonomiska avgångsförmåner är det en uppgift för nämnden att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner. Avgångsförmåner i form av stödåtgärder för återgång till arbetsmarknaden fattar beslut om. Beslut om rätt till inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd fattas av nämnden när en ledamot lämnat . Besluten bygger på underlag från . Ledamoten begär således inte att rätten till garanti eller stöd ska fastställas. Däremot är det upp till den som vill ha garantin eller stödet utbetalt att begära det hos (). Eftersom andra inkomster påverkar storleken på det belopp som ska betalas ut ska stödets mottagare ange vilka inkomster han eller hon beräknar att få. Dessa uppgifter ligger sedan till grund för preliminära utbetalningar. Året efter det att stödet betalats ut ska mottagaren lämna en s.k. årsuppgift till SPV och ange hur stora inkomsterna faktiskt blev . Därefter gör verket en avstäm- ning mot det belopp som betalats ut. Även ledamöter i har rätt till inkomstgaranti. Det följer av de övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning till att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av Europaparlamen- I praktiken är bestämmelserna om inkomstgaranti bara tillämp- liga på garantitagare som lämnat . Nämnden fattar alltså inte några nya beslut om dessa. Närmare information om reglerna för ekonomiska avgångsförmåner finns i ett särskilt pm som finns tillgängligt på nämndens webbplats. har nämnden fattat beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i tio ärenden. I följande tabell anges hur många beslut som fattats i respektive kategori. Ekonomiskt omställningsstöd 3 månader Ekonomiskt omställningsstöd 6 månader Ekonomiskt omställningsstöd 1 år Med förskjuten inkomstgaranti avses beslut om inkomstgaranti som gäller en ledamot som återinträtt i och därefter på nytt lämnat uppdraget. dessa fall fattas ett nytt beslut med utgångspunkt i de förhållanden som gäller vid den nya avgången. Kostnaden för ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgaranti betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. 6 Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd I 12 och 13 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om jämkning av inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. Den första jämkningsgrunden tar sikte på fall där förmånstagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut en skälig ersättning för det. Jämkning kan också ske i de fall förmånstagaren redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto, expansionsfond, eget pensionssparande VERKSAMHETSREDOGÖRELSE ARVODESNÄMND 2017: eller underskott av annan verksamhetsgren. Den tredje jämkningsgrunden avser fall där förmånstagaren redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster. Vidare gäller som en fjärde jämkningsgrund att jämkning kan komma i fråga om förmånstagaren gjort sig skyldig till viss brottslighet. Slutligen kan jämkning aktualiseras om förmånstagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. Denna jämkningsgrund gäller bara i de fall där förmånstagaren har rätt till inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd än . Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som tar emot den ekonomiska förmånen har tagit del av de stödåtgärder för omställning som erbjuder. Tillsynsärendena består i huvudsak av två typer av ärenden. Den ena avser de äldre reglerna som syftar till att säkerställa att rätt inkomst läggs till grund för den avräkning som sker för andra inkomster. Den andra gruppen av tillsynsärenden anknyter till den jämkningsgrund som kan tillämpas om en tidigare ledamot inte vidtar tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. I denna grupp granskas dock regelmässigt även om jämkning kan ske enligt de nämnda äldre bestämmelserna eftersom dessa är tillämpliga även i dessa fall. Med utgångspunkt i de årsuppgifter som förmånstagarna lämnar till SPV gör nämnden ett urval av förmånstagare som granskas närmare. Resultatet av denna granskning läggs sedan i förekommande fall till grund för beslut om att inleda ett tillsynsärende gentemot en förmånstagare. Nämnden har delegerat till ordföranden att fatta beslut om att inleda sådana ärenden. Besluten dokumenteras i protokoll och expedieras till den berörda förmånstagaren. I samband med detta lämnas också en skriftlig information om ärendet. Under den fortsatta beredningen av tillsynsärendet begärs uppgifter in från förmånstagaren och från . I vissa fall hörs förmånstagaren muntligen inför nämnden. Uppgifter som lämnas kan kontrolleras hos . Beslut om jämkning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Under verksamhetsåret har utbetalningar av inkomstgaranti som gjordes granskats. Inom ramen för årets tillsyn har nämnden följt upp tidigare ärenden. Härutöver har tillsynen riktats in på förmånstagare som inte granskats tidigare. När det gäller uppföljningen av tidigare ärenden handlade tillsynen till att börja med om fyra ärenden som inleddes och som vid det årets utgång ännu inte avgjorts. I två av dessa hade garantitagarna först i ett sent skede och efter erinran från nämnden avropat det omställningsstöd som Riks- När garantitagarna redovisat hur stödet nyttjats och lämnat vissa ytterligare upplysningar till nämnden skrevs ärendena av. övriga två ärendena års tillsyn ledde till beslut om jämkning. ena fallet hade den tidigare ledamoten inte nyttjat omställningsstödet och inte heller vidtagit andra åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. loppet – som avsåg såväl 2015 som 2016 – bestämdes till . andra fallet var frågan om garantitagaren tagit ut skälig ersättning för utfört arbete i ett eget aktiebolag. Nämnden ansåg att han inte hade gjort det. inkomstgaranti jämkades med , varvid nämnden bl.a. beaktade den arbetstid som garantitagaren lagt ned. Det sistnämnda beslutet har över- klagats och målet är ännu inte avgjort. Uppföljningen av tidigare ärenden har – utöver de nu nämnda fyra ärendena – också avsett ett antal ärenden som avgjordes där omständighet- erna var sådana att det fanns skäl att följa upp dels vilka åtgärder garantita- garna vidtagit för att återgå till förvärvsarbete, dels om skälig ersättning tagits ut ur aktiebolag som garantitagarna startat. Åtta äldre ärenden har granskats i I samtliga fall kom nämnden till slutsatsen att det inte fanns skäl för jämkning och ärendena skrevs av. Utöver uppföljning av äldre ärenden har nämnden som framgått ovan också bedrivit en tillsyn som syftat till att åstadkomma en heltäckande granskning av dem som tagit emot ekonomiska avgångsförmåner. Tanken har varit att samtliga som tar emot sådana förmåner ska bli föremål för granskning vid i vart fall något tillfälle, om det inte är uppenbart att det saknas grund för jämk- Fem ärenden inleddes beträffande förmånstagare som endast omfattades av de äldre jämkningsgrunderna, dvs. de grunder som tar sikte på vilka inkomster som ska avräknas mot inkomstgarantin. Inte i något av fallen fanns det grund för jämkning och ärendena skrevs av. Vidare inleddes 13 ärenden där även den jämkningsgrund som tar sikte på återgång till förvärvsarbete var tillämplig. Av dessa hade åtta förmånstagare inte nyttjat det omställningsstöd som erbjuder. dessa förmånstagare har frågor ställts om skälet till att stödet inte nyttjats. samtliga fall har godtagbara skäl kunnat anges för att inte nyttja stödet. gen har det handlat om att förmånstagaren haft en anställning eller politiska förtroendeuppdrag i viss omfattning. I något fall hade ett företag startats som medgav en stadig inkomst. I de fall förmånstagaren i stället valt att nyttja om- ställningsstödet har de redovisningar som ska lämnas till Riksdagsförvalt- Också i denna grupp hade några fått en anställning och några hade startat egna företag. Samtliga ärenden i denna grupp skrevs av eftersom det inte framkommit skäl för jämkning. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE ARVODESNÄMND 2017: Kostnaderna för nämndens verksamhet betalas från anslaget 2:2 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1. Utvecklingen av nämndens kostnader framgår av följande tabell: Kostnad (kronor) minskade kostnaderna för nämndens verksamhet. I huvudsak berodde det på att kostnaden för sekreterarens arbete minskat som en följd av att antalet tillsynsärenden var lägre än föregående år. har nämnden besvarat en remiss från . Nämnden har vidare lämnat en skrivelse till förvaltningen rörande behovet av information till avgående ledamöter. Nämnden har tagit emot elva brev från allmänheten. Utvecklingen av riksdagsledamöternas arvode inrättades beslutade själv om nivån på de ersättningar som skulle betalas ut till ledamöter. Beslutet om höjningen per fattades av i samband med en översyn av riksdagsledamöternas arvodering. Av höjningen utgjorde en växling från kostnadsersättning till arvode. Beslutet om en höjning per fattades med retroaktiv verkan. Det motiverades av att den skattepliktiga ersättningen om som utgått till ledamöter avskaffades fr.o.m. samma datum. De höjningar som skett innebär att arvodet ökat . I den siffran har de höjningar som beror på förändringar i kostnadsersättningen räknats bort. Om den förändringen inte räknas bort blir höjningen i stället . Tryck: , 2018