frsrdg · H604RS5 · 2018-10-16 00:00:00 — Detta innebär att beredningen av förslaget till anslag på statens budget för ska flyttas till . Detta får till följd att anslaget för ska flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 1 från och med . beslutar om detta i samband med behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen 2019 (tilläggsbestämmelse 9.5.3 RO). Även beredningen av årsredovisning och upphandlingen av årlig revision 5RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG av myndigheten ska vara uppgift. Däremot ska finansutskottet även i fortsättningen bereda den årliga rapporten och granskningsplanen. Riksdagsstyrelsen delar utredningens uppfattning att behöver kunna samråda med i frågor om myndighetens inre förhållanden. Därför delar riksdagsstyrelsen utredningens uppfattning att det ska införas en rätt för en riksrevisor att påkalla samråd med om arbetsordningen eller andra frågor av organisatorisk art. På motsvarande sätt ska ha rätt att påkalla samråd med riksrevisorerna om samma frågor. Som utredningen föreslår ska utformningen av lagtexten i denna del överensstämma med motsvarande bestämmelse för ombudsmän. I likhet med bestämmelsen som gäller för ombudsmän ska den nya bestämmelsen om samråd mellan och avse en ömsesidig rätt för riksrevisorerna och att påkalla samråd. Denna ömsesidiga rätt att påkalla samråd avser frågor som rör som myndighet och inte frågor som gäller självständiga granskningsverksamhet. Riksdagsstyrelsen delar därför inte uppfattning att det finns skäl att närmare överväga lämpligheten av att införa en möjlighet till samråd mellan och . rätt att påkalla samråd med riksrevisorerna om arbetsordning innebär inte heller någon inskränkning av rätt att besluta om sin arbetsordning. Statskontoret, och menar att rollen för råd för riskerar att bli oklar. Riksdagsstyrelsen delar inte denna uppfattning. Genom de föreslagna ändringarna tydliggörs att råd för är ett organ för insyn och samråd när det gäller verksamhet och organisation, särskilt i fråga om granskningsverksamhet. Remissinstanserna gör också gällande att det finns en otydlighet när det gäller fördelningen av ansvaret för mellan , finansutskottet och råd för . Riksdagsstyrelsen gör emellertid bedömningen att de föreslagna ändringarna gör det tydligt att ansvarar för frågor som rör som myndighet, t.ex. organisatoriska frågor, medan finansutskottet ansvarar för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. Om det uppstår oklarhet i en konkret ansvarsfråga kan detta redas ut vid det samråd som rådet ska ha med och finansutskottet i frågor som berör utskottens ansvarsområden. ifrågasätter sammansättningen av ledamöter i råd för och varför den inte ska avspegla styrkeförhållandena i kammaren. Riksdagsstyrelsen vill därför framhålla att bakgrunden till att rådet består av en representant för varje partigrupp i är att rådet inte har några beslutande uppgifter till skillnad mot vad som är fallet med ett utskott. Riksdagsstyrelsen anser att det saknas skäl för att göra någon ändring i denna breda parlamentariska representation i rådet. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG och anför att sammantagna kunskap om och engagemang i kan minska om ledamöterna i råd för endast kan väljas från ledamöterna i och finansutskottet. Riksdagsstyrelsen anser emellertid att en ordning som innebär att ledamöterna i rådet utses bland och finansutskottets ledamöter i stället leder till en ökad kunskap om i partigrupperna. Den omständigheten att rådet, utöver att bestå av en ledamot från varje partigrupp, även ska bestå av en suppleant från varje partigrupp kommer att öka möjligheten för ledamöterna att sprida kunskap om och dess verksamhet i den egna partigruppen. Partigrupperna kan, vid sidan om rådet, bli en kanal för att förmedla kunskap och engagemang i . Riksdagsstyrelsen delar även utredningens bedömning att ett särskilt tjänstemannastöd för utövandet av rådets funktioner bör knytas till och finansutskottet. Även i fråga om behovet av övergångsbestämmelser gör riksdagsstyrelsen samma bedömning som utredningen. 5.8Tillsyn och kvalitetssäkring av och dess verksamhet Riksdagsstyrelsens bedömning: bör ges finansiella möjligheter att ta initiativ till oberoende utvärdering och kvalitetssäkring av verksamhet. Beslut om utvärdering av verksamhet bör fattas av finansutskottet. är en myndighet under och inte en del av den statliga förvaltningsorganisationen under regeringen. Men är inte undantagen från de regelverk som gäller för myndigheter, även om enligt regeringsformen har en självständig ställning i granskningsverksamheten. ska följa den lagstiftning som gäller för myndigheter, t.ex. förvaltningslagen (2017:900) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). står även under tillsyn av JO.4 Som myndighet under omfattas även av lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter. Den lagen innebär bl.a. att årsredovisning ska lämnas till . har ett ansvar för att revidera verksamhet [se 19 § lagen (2002:1023) med instruktion för ]. 42016/17:URF1 s. 98. 5RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG granskas årsredovisningen på motsvarande sätt som andra myndigheters årsredovisningar. I årsredovisningen redovisas bl.a. vilka aktiviteter och åtgärder som vidtagits vad gäller tillsyn och kvalitetssäkring av den årliga revisionen respektive effektivitetsrevisionen. tar dessutom emot granskningsplanen och den årliga uppföljningsrapporten och sammanträder utskottet även med en eller flera av riksrevisorerna. Tillsyn över den årliga revisionen Enligt 2 och 3 §§ revisorslagen (2001:883) utövar tillsyn över godkända och auktoriserade revisorer. I tillsynen av revisorerna undersöks bl.a. kvaliteten i revisorns och revisionsbolagens verksamhet. Kvalitetskontrollen innebär att kvalitetsmodellen i den organisation som revisorn verkar inom undersöks. tillsynsansvar inkluderar även de auktoriserade revisorer som arbetar på , vilket innebär att kvalitetsmodell för den årliga revisionen kontrolleras. Även branschorganisationen utför löpande kvalitetskontroller av sina medlemmar. och har därför i samarbete genomfört kvalitetskontroller. Fördelningen av vilka revisorer och revisionsbyråer som ska kontrolleras av vilken organisation innebär att kvalitetskontroller omfattar alla revisorer som har revisionsuppdrag i företag av allmänt intresse samt revisorer och revisionsbyråer som inte är medlemmar i . FAR har ansvaret för kvalitetskontrollen av sina medlemmar. arbetade ca 120 revisorer med årlig revision på . Utav dessa var 15 auktoriserade revisorer, vilka därmed är föremål för tillsynsansvar. De flesta av de auktoriserade revisorerna på är medlemmar i , vilket innebär att FAR kontrollerar revisorerna och om lever upp till den beslutade kvaliteten och kvalitetsmodellen. Flertalet av de årliga revisorerna vid är emellertid inte auktoriserade revisorer utan deltar, eller har deltagit, i ett internt utbildningsprogram som anordnas av . prov leder inte till att revisorn blir en revisor som utövar tillsyn över, och det finns inte heller någon formell certifiering av revisorer på . Sammanfattningsvis kan konstateras att de auktoriserade revisorerna på är föremål för en tillsyn som ansvarar för men som genomförs av FAR. Kontrollen innebär att FAR följer upp efterlevnaden av den beslutade kvalitetsmodellen och därigenom är de auktoriserade revisorerna föremål för tillsyn. De årliga revisorer som genomgått utbildning och revisorsprov är inte föremål för en extern tillsyn eller kontroll, men kvalitetsmodellen som följs upp av FAR är gemensam för hela den årliga revisionen vid . 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Effektivitetsrevisionen är inte föremål för någon tillsyn Eftersom det saknas regler för tillsyn och kontroll av effektivitetsrevision är inte den delen av verksamhet föremål för tillsyn. Inte heller de medarbetare som genomför effektivitetsrevisionen är föremål för tillsyn. Kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionen är därför en central och viktig del för att säkra verksamhetens kvalitet och måluppfyllelse. Kvalitetssäkring av den årliga revisionen Den årliga revisionen överlämnar en revisionsberättelse till den granskade myndigheten. Revisionsberättelsen bygger på utförd granskning och insamling av revisionsbevis. Härutöver kan även en revisionsrapport lämnas till myndigheten, men det förekommer oftast i situationer när en modifierad revisionsberättelse eller en revisionsberättelse med upplysning lämnas. Alla revisionsrapporter faktagranskas av den granskade myndigheten samt internt på . Den interna kvalitetssäkringsfunktionen på , Årlig Revision (KÅR), består av erfarna ansvariga revisorer samt juridisk expertis. Rådets huvuduppgift är att efter en begäran från den ansvariga revisorn lämna en bedömning av iakttagelser som är av principiell betydelse eller som skulle kunna leda till en revisionsberättelse med modifiering eller upplysning i samband med granskning av delårsrapporten. Rådet lämnar även råd och stöd och kan föreslå förbättringar och utvecklingsåtgärder. Alla iakttagelser av principiell betydelse och iakttagelser som kan leda till avvikelser i förhållande till den standardutformade revisionsberättelsen ska anmälas till KÅR av de ansvariga revisorerna. Rådets kvalitetsbedömning innebär ett råd till den ansvariga revisorn om hur revisionsfrågan bör bedömas och hanteras, men den ansvariga revisorn bedömer slutligen själv om han eller hon avser att följa råden. Om den ansvariga revisorn inte avser att följa eventuella råd ska detta motiveras för ansvarig chef och den ansvariga riksrevisorn före den slutliga rapporteringen till den reviderade myndigheten. KÅR genomför även en årlig intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kvalitetskontrollen syftar till att klarlägga om revisionen i allt väsentligt är utförd och dokumenterad i enlighet med de krav på finansiell revision som följer av internationella standarder samt instruktion för granskning av resultatredovisningen och annan information i årsredovisningen. En revisionsakt för varje ansvarig revisor kontrolleras på detta sätt minst , men alla nya ansvariga revisorer omfattas av kontrollen efter sitt första revisionsår. kontrollerades 17 ansvariga revisorers akter.5 2016/17:RR1 s. 24. 5RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Kvalitetskontrollen inom effektivitetsrevisionen skiljer sig från kontrollen inom den årliga revisionen, och den har även förändrats . Ge- nomgående är en viktig del i kvalitetssäkringen en faktakontroll av alla granskningar som genomförs. Faktakontrollen innebär att den granskade myndigheten eller organisationen tar del av rapportutkastet för att korrigera eventuella sakfel samt lämna eventuella synpunkter på förslag till sammanfattning, slutsatser och rekommendationer. kvalitetssäkras granskningar även genom interna och externa seminarier. Vid seminarierna deltar enhetschefer, ämnessakkunniga, medarbetare på samt externa referenspersoner med erfarenhet och kunskap inom det aktuella sakområdet.6 sågs rutinerna för granskningsprocessen inom effektivitetsrevisionen över, men kvalitetssäkring genom interna och externa seminarier är fortfarande en viktig del i kvalitetssäkringsarbetet. innebar kvalitetssäkringen av effektivitetsrevisionens rapporter att rapportutkast kvalitetssäkrades inom den aktuella enheten, men att även medarbetare på planerings- och kvalitetsenheten (PKE) läste och lämnade synpunkter utifrån kvalitetskriterier fastställda av myndigheten. övergick kvalitetssäkringen till en form som innebar att medarbetare inom effektivitetsrevisionen lämnade synpunkter på varandras arbete utifrån de särskilt beslutade kvalitetskriterierna. inrättades också ett internt kvalitetsråd som genom egna initiativ och efterfrågestyrd rådgivning bidrog till kvaliteten i granskningsverksamheten.7 Övriga insatser för kvalitetssäkring har gjort ytterligare insatser för att säkra kvaliteten inom årlig revision och effektivitetsrevision. Insatserna omfattar både löpande och återkommande insatser, liksom särskilda enstaka insatser. En sådan återkommande insats är de årliga kvalitetsbedömningar, s.k. cold reviews, av ett urval av granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen som på eget initiativ låtit en forskargrupp vid utföra. Kvalitetsbedömningarna innebär utvärdering av avslutade revisioner för att identifiera eventuella svagheter i revisionen och för att föreslå åtgärder för att förbättra det revisionella arbetet och göra det mer effektivt. I detta sammanhang finns det även anledning att framhålla den särskilda insats i form av s.k. peer reviews som lät genomföra 2013. En peer review innebär granskning och bedömning av olika aspekter av revisionsmyndighetens verksamhet och genomförs av andra nationella revisionsmyndigheter. Det är den granskade myndigheten som bestämmer frågeställningarna och därmed granskningens omfattning. Förfarandet är internationell praxis, och det finns en förväntan inom den Internationella organisationen för 2015/16:RR1 s. 16. 2013/14:RR1 s. 17. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG högre revisionsorgan (Intosai) att revisionsorgan ska genomföra peer reviews regelbundet. I vissa länder har parlamentet ställt krav på att en peer review ska genomföras med viss regelbundenhet. review av genomfördes av den brittiska och den finska revisionsmyndigheten. Britterna fokuserade i huvudsak sina insatser på den årliga revisionen medan den finska revisionsmyndigheten fokuserade insatserna på effektivitetsrevisionen. ansats var att tilldela de granskande myndigheterna ett brett uppdrag och inte enbart en kontroll av efterlevnaden av de internationella standarderna för revision. Även ledningen och stödprocesserna, som är en viktig del i kvalitetsprocessen, granskades. Granskningen gjordes i förhållande till standarder, svenska lagar och regler samt ledningens beslut. Syftet med insatsen var att den skulle utgöra en hävstång i olika förändringsprocesser inom organisationen, både under förberedelserna och när slutresultatet förelåg. Utredningens överväganden och bedömningar Utredningen konstaterar att även om har en självständig ställning i granskningsverksamheten är inte undantagen från de lagregler som gäller för andra myndigheter. årsredovisning ska lämnas till enligt lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter. Genom finansutskottet granskas årsredovisningen på motsvarande sätt som andra myndigheters årsredovisningar och ger ett omfattande underlag. I årsredovisningen redovisas bl.a. vilka aktiviteter och åtgärder som vidtagits vad gäller tillsyn och kvalitetssäkring av den årliga revisionen, respektive effektivitetsrevisionen. tar dessutom emot granskningsplan och den årliga rapporten, och sammanträder utskottet även med en eller flera av riksrevisorerna. Utredningen gör bedömningen att genom den granskning av verksamhet som redan finns och med den förstärkning av råd för som föreslås (se avsnitt 5.7) får ett tillräckligt underlag för att bedöma verksamhet. När det gäller tillsynen av den årliga revisionen kan utredningen konstatera att den genomförs på motsvarande sätt som tillsyn av auktoriserade revisorer inom privat sektor, dvs. av FAR men på uppdrag av . Utformningen innebär att regeringens myndighet ansvarar för tillsynen över den verksamhet som bedrivs av en myndighet under . Utformningen kan ifrågasättas utifrån konstitutionell synpunkt, men utredningen anser att det bör få vara riksrevisorernas uppgift att väga behovet av auktoriserade revisorer i verksamheten mot det principiella problem som onekligen finns. Härutöver genomförs ett omfattande kvalitetsarbete på för att säkerställa den årliga revisionens kvalitet, bl.a. genom Årlig Revision (KÅR). 5RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Effektivitetsrevisionen är inte föremål för extern tillsyn. vidtar emellertid omfattande åtgärder för att kvalitetssäkra effektivitetsrevisionen och bl.a. hämtar man in synpunkter på revisionens arbete från externa forskare. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att genomför ett omfattande arbete för att säkerställa en god tillsyn och kvalitetssäkring av den revisionella verksamheten. Utredningen gör ändå bedömningen att även bör kunna ta initiativ till oberoende utvärdering och kvalitetssäkring av verksamhet. Utvärderingen bör finansieras genom utskottens anslag för revisionsliknande utredningar. Inom ramen för budget finns ett anslag för revisionsliknande utredningar. Det används dels av utskotten för att göra större utredningar på olika områden, dels av utvärderings- och forskningssekretariat för vissa av deras utredningar. Beslutet om en sådan oberoende utvärdering av verksamhet bör fattas av finansutskottet, som därefter behandlar utvärderingen i ett utskottsbetänkande som blir föremål för debatt i kammaren. Även råd för bör dock kunna verka för att finansutskottet fattar beslut om oberoende utvärdering av verksamhet. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. anför att en oberoende utvärdering initierad av skulle innebära ytterligare möjligheter till ökat lärande och därmed komplettera de utvärderingar som själv tar initiativ till. menar att det ska ställas krav på extern kvalitetsutvärdering av effektivitetsrevisionen på samma sätt som den årliga revisionen är föremål för extern granskning. anför att arbete för kvalitetssäkring inom effektivitetsrevisionen kan bli bättre genom ett mer systematiskt kvalitetsarbete. anger att det interna kvalitetssäkringsarbetet bör bedrivas både löpande i varje enskild granskning och för att fånga upp aspekter från flera granskningar och kunna bedöma hur arbetet bedrivs . Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning Riksdagsstyrelsen delar utredningens uppfattning att genomför ett omfattande arbete för att säkerställa en god tillsyn och kvalitetssäkring av den revisionella verksamheten. Mot bakgrund av detta anser riksdagsstyrelsen inte att det finns skäl att ställa krav på extern kvalitetsutvärdering av effektivitetsrevisionen. Inte heller finns det anledning att på annat sätt reglera hur ska bedriva arbetet med att kvalitetssäkra sin verksamhet. Riksdagsstyrelsen delar däremot utredningens bedömning att bör ges finansiella möjligheter att ta initiativ till oberoende utvärdering och kvalitetssäkring av verksamhet. Beslut om utvärdering av 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG verksamhet bör fattas av finansutskottet. råd för är inte ett organ som fattar beslut och rådet ska inte heller kunna besluta om kvalitetssäkring. Däremot kan rådet väcka frågan om behovet av en oberoende utvärdering och kvalitetssäkring inom ramen för det samråd som rådet ska ha med och finansutskottet (se avsnitt 5.7). 5.9Seminarium för att uppmärksamma granskningar Riksdagsstyrelsens bedömning: Inom bör det anordnas ett seminarium för att uppmärksamma och belysa iakttagelser vad gäller årlig revision och effektivitetsrevision. Utredningens överväganden och bedömning Utredningen konstaterar att inte formellt kan påverka granskningarnas genomslag i regeringens och myndigheternas utvecklingsarbete. Ut- redningen pekar emellertid på att regeringen för varje granskningsrapport ska redovisa vilka åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelserna i rapporten. Det ska göras i form av en skrivelse som ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Det fackutskott som fått rapporten blir mottagare av skrivelsen och ansvarar för den vidare beredningen. Skrivelsen blir därmed ett riksdagsärende och en del av riksdagstrycket. I och med att fogas till skrivelsen blir nu även rapporten en del av riksdagstrycket. Skrivelsen ger rätt att väcka motioner och behandlas i utskottet tillsammans med eventuella sådana. Utskottet lämnar sedan ett betänkande till kammaren. I betänkandet kan utskottet lämna sin syn på granskningen och de åtgärder som regeringen redovisat. De skilda fackutskotten har således möjlighet att agera utifrån revisionens iakttagelser och t.ex. föreslå beslut i . Enskilda riksdagsledamöter kan även genom interpellationer skapa ytterligare debatt. Själva behandlingen i rikets högsta beslutande församling innebär i sig ett avsevärt genomslag för varje rapport, eftersom det ger möjlighet till de åtgärder som enligt grunderna för den svenska folkstyrelsen tillkommer . Utredningens slutsats är att effektivitetsrevisionens granskningar har gott genomslag. anser utredningen att iakttagelser från revisionen bör kunna uppmärksammas i större omfattning. Utredningen menar att iakttagelserna skulle kunna behandlas vid ett årligt uppföljande seminarium i , som anordnas av och finansutskottet gemensamt. Seminariet skulle med fördel kunna sändas på webbplats, på motsvarande sätt som överlämnandet av JO:s ämbetsberättelse, med möjlighet för en tv-kanal att sända seminariet. 5RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Utöver har ingen remissinstans någon synpunkt på bedömningen. är positiv till bedömningen och anför att ett årligt seminarium skulle komplettera de föredragningar som görs av effektivitetsrevisionens granskningar och ge en möjlighet att redovisa utskottsövergripande iakttagelser. För årlig revision skulle ett seminarium bli ett forum för att presentera viktigare iakttagelser. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning Riksdagsstyrelsen delar utredningens bedömning att iakttagelser från revisionen bör uppmärksammas i större omfattning och att det därför inom bör anordnas ett seminarium för att uppmärksamma och belysa iakttagelser i sin årliga revision och effektivitetsrevision. Riksdagsstyrelsens förslag: Ordet samhällsnytta ska tas bort från den beskrivning av effektivitetsrevisionens inriktning som anges i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Riksdagsstyrelsens bedömning: Effektivitetsrevisionens uppdrag bör inte avgränsas i förhållande till den verksamhet som bedrivs av regeringen. Effektivitetsrevision är en ganska ny företeelse i Den effektivitetsrevision som föreskrivs i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. är en företeelse som har vuxit fram under ganska sen tid. Även om tidigare ansatser funnits, har den i sin nuvarande form hos oss väsentligen sina rötter . Inte minst sedan staten övergick till mål- och resultatstyrning har effektivitetsrevisionen framstått som ett led i den ständiga strävan att förbättra det allmännas verksamhet. Förståelsen för effektivitetsrevisionens uppgifter och funktion har hämtat inspiration från den internationella utvecklingen i frågor om styrning av stora organisationer. När skapades formulerades effektivitetsrevisionens uppgift i lagen på ett sätt som verkar ha varit avsett att innefatta vad som gällt både för och för revisorer. gjordes det klarare än förut att i viss utsträckning skulle kunna revidera handläggningen av regeringsärenden. Detta ansågs godtagbart så länge effektivitetsrevisionen hade ett tydligt samband med granskningen av hela verkställighetskedjan av beslut. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG den ursprungliga regleringen av effektivitetsrevisionens inriktning som ett försök till komprimering av den inriktning som gällde för revisorer med utelämnande av vissa väsentliga preciseringar.8 Den nu gällande lydelsen av bestämmelsen om effektivitetsrevisionens inriktning är utformad enligt förslag. Utredningens överväganden, förslag och bedömningar Ordet samhällsnytta kan missförstås Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta (4 § andra stycket lagen om revision av statlig verksamhet m.m.). Lagens krav på effektivitetsrevisionens inriktning är avsedda att svara mot de internationella standarderna för revisionen (economy, efficiency och effectiveness). Användningen av uttrycket samhällsnytta i lagtexten har förklarats med att det ger en rimlig innebörd åt begreppet effectiveness i svensk översättning.9