frsrdg · H604JO1 · 2018-11-14 00:00:00 — En intagen som vill kunna hålla kontakt med sina anhöriga via telefon, i den omfattning och på de tider han eller hon själv väljer och utan att en vårdare sitter med och lyssnar, är emellertid hänvi- sad till det system som Kriminalvården tillhandahåller, dvs. Det innebär att de intagna i praktiken tvingas godta att sekretessen kan komma att brytas. Enligt min uppfattning kan lämpligheten av ett sådant system ifrå- gasättas. Att det inte är förrän mottagaren aktivt accepterar samtalet som han eller hon får veta den uppringandes identitet saknar enligt min mening helt be- tydelse. Den intagne kan inte påverka vem som svarar i telefon när han eller hon ringer till ett godkänt nummer. När det godkända numret går till en fast telefon kan det finnas en risk för att det är någon annan än den anhörige som svarar, t.ex. minderåriga barn, barnvakter, besökande vänner eller släktingar. Eftersom det i anstalter av högre säkerhetsklass råder stor restriktivitet när det gäller telefontillstånd till mobiltelefoner är det rimligtvis fortfarande många in- tagna som har telefontillstånd till fasta abonnemang. Risken för att uppgiften om att den intagne befinner sig i fängelse når någon annan än den som står för det godkända telefonnumret måste alltså vara uppenbar. Kontakt mellan intagna och deras anhöriga försvåras Flera anmälare har beskrivit att anhöriga som är gamla eller mycket unga kan bli rädda eller förvirrade av röstmeddelandet och därmed avstå från att ta emot samtalet. En anmälare har anfört att det finns risk för att anhöriga som inte behärskar svenska eller engelska inte kan ta emot samtalen för att de inte förstår röstmeddelandet. För mig framstår det som att röstprompten har gjort det svårt för den som inte behärskar svenska eller engelska att ta emot telefonsamtal från intagna ef- tersom de inte förstår hur de ska gå till väga. Det kan också antas att vissa anhöriga avstår från att acceptera telefonsamtal från intagna för att röstmed- delandet skrämmer eller förvirrar dem. Förhoppningsvis är detta svårigheter som i viss utsträckning kan avhjälpas med korrekt information. Jag vill ändå uttrycka att det är bekymmersamt att Kriminalvården har infört ett system som försvårar intagnas kontakt med sina anhöriga. Som jag konstaterat ovan innebär införandet av röstfunktionen i telefonisyste- met en risk för att intagnas kontakt med anhöriga försvåras och att det sekre- tesskydd som gäller för uppgifter om enskilda enligt den s.k. kriminalvårdssek- retessen äventyras. De anmälningar som JO tog emot i samband med införandet K R I M I N A L V Å R D av röstfunktionen vittnar om att de intagna åtminstone initialt upplevde att funktionen fick negativa konsekvenser för dem och deras anhöriga. Enligt Kri- minalvården var syftet med införandet av röstprompten att utesluta att samtalet hamnar i en växel eller liknande tekniskt system med risk för automatiserade vidarekopplingar. Kriminalvården har ett ansvar för att upprätthålla ordningen och säkerheten i landets anstalter och för att förebygga återfall i brott. ska de intag- nas verkställighet utformas så att deras anpassning i samhället underlättas och så att de negativa följderna av frihetsberövandet motverkas. Verkställigheten får inte innebära andra begränsningar i den intagnes frihet än som följer av fängelselagen eller som är nödvändiga för att ordningen och säkerheten ska kunna upprätthållas. I arbetet med intagnas telefoni gör sig alla dessa aspekter av Kriminalvårdens uppdrag gällande. Jag inser att det inte är en enkel sak för Kriminalvården att tillgodose behovet av kontroll över intagnas telefoni och erbjuda ett telefonisystem som inte onödigt försvårar intagnas kon- takt med sina anhöriga eller äventyrar det sekretesskydd som gäller för uppgif- ter om enskilda enligt den s.k. kriminalvårdssekretessen. Av det som framkommit i ärendet får jag dock intrycket av att Kriminalvår- den inte i tillräcklig utsträckning tycks ha förutsett och vägt in de negativa kon- sekvenser som röstprompten kunde få för de intagna. Jag kan dock inte avgöra hur angeläget det var att införa röstfunktionen eller uttala mig om ifall det fun- nits några alternativa möjligheter. Det är inte heller min uppgift att ta ställning till om olägenheterna för de intagna uppvägs av de säkerhetsmässiga förde- larna. Vissa av de olägenheter som de intagna och deras anhöriga åtminstone in- ledningsvis upplevde bör dock vara möjliga att komma till rätta med genom korrekt och tillräcklig information. Kritik för den bristfälliga informationen till intagna Som Kriminalvården konstaterat utgjorde införandet av röstfunktionen en på- taglig förändring för användarna. Det är uppenbart att det fanns ett behov av att informera de intagna om den förestående förändringen och dess effekter. Det är också självklart att de intagna hade ett behov av att kunna informera de per- soner som de hade telefontillstånd till, om förändringen och dess konsekvenser. Av utredningen framgår att de intagna i de flesta av landets anstalter infor- merades om förändringen ungefär innan funktionen började användas. Några anstalter informerade de intagna innan. Ett fåtal anstalter informerade de intagna endast någon dag innan den nya funktionen togs i bruk. I fyra av landets anstalter fick de intagna ingen information om den nya funktionen innan den började användas. I två av dessa anstalter gjorde detta att dagen för driftsättningen av funktionen sköts upp så att de intagna och deras anhöriga kunde få information om förändringen. Enligt var or- saken till att informationen lämnades för sent enskilda förbiseenden och miss- förstånd. Av utredningen framgår att de intagna i anstalten fick skriftlig och muntlig information om den nya funktionen , dvs. K R I M I N A L V Å R D innan den började användas. Vid två av anstaltens 25 avdelningar informerades de intagna dock först dagen innan funktionen togs i bruk. Krimi- nalvården har således bekräftat AA:s uppgift om att han inte fick kännedom om den nya funktionen förrän dagen innan den aktiverades. Som jag uttalat ovan är det inte acceptabelt att de intagna inte gavs rimlig tid för att underrätta de personer som de hade telefontillstånd till. Anstalten förtjänar kri- tik för att informationen till de intagna lämnades så sent. Sammanfattningsvis verkar informationen till de intagna ha skötts på ett godtagbart sätt i de flesta av landets anstalter. Det är dock inte acceptabelt att de intagna i vissa anstalter inte gavs rimlig tid för att underrätta de personer som de hade telefontillstånd till. Jag är kritisk till att några anstalter helt missat att informera de intagna eller informerat de intagna först någon dag innan funktionen togs i bruk. Jag har noterat att Kriminalvården numera har tagit fram en blankett med information om röstprompten som kan överlämnas till intagna eller anslås (se s. 20 i om besök och elektronisk kommunikation i anstalt och häkte [2014:3]). Det är naturligtvis positivt. Kriminalvården har tillbakavisat AA:s påstående om att det förekommer olag- lig telefonavlyssning i anstalten Norra. Enligt har anstalten inte några tekniska möjligheter att genomföra medlyssning eller in- spelning av samtal inom INTIK. Jag får därför konstatera att det som har kom- mit fram inte ger anledning till kritik eller någon annan åtgärd från min sida. Avslutningsvis vill jag upplysa om att jag fattat beslut i ytterligare två ärenden som berör INTIK-systemet, dnr 2689-2015 och 3682-2016. Under handläggningen av ärendet 2689-2015 har jag fått veta att Kriminalvården gjort en översyn över intagnas möjligheter till elektronisk kommunikation. Arbetet har bl.a. innefattat en översyn av de tekniska möjligheterna för mobilpositio- nering och avlyssning i efterhand samt en rättslig analys som avser dessa åt- gärder. Jag har också fått veta att Kriminalvården kommer att fortsätta arbetet med frågor om intagnas telefoni inom ramen för det utvecklingsuppdrag om modern kommunikation mellan klienter och omvärld som tagits in i myndig- hetens nationella verksamhetsplan –2020. Jag har för avsikt att följa utvecklingen på området. K R I M I N A L V Å R D Behandlingen i häkte av en underårig intagen (Dnr 1704-2017) Beslutet i korthet: En person har varit placerad i häktet med restriktioner. JO framhåller att frihetsberövade personer är en särskilt skyddsvärd grupp och att Kriminalvården i ett så- dant fall har ett mycket stort ansvar för att motverka den unges isolering. Enligt JO är det inte godtagbart att okritiskt låta en underårig intagen själv välja att inte delta i isoleringsbrytande aktiviteter, varför det är ytterst viktigt att det dokumenteras och följs upp om det fortlöpande sker. I det aktuella ärendet framstår det som att den intagne har fått tillgång till mellanmänsklig kontakt under betydligt mindre än de som är den mini- mitid Kriminalvården har angett som målsättning när det gäller unga i häkte. JO anför att det är svårt att rikta kritik mot häktets hantering av isolerings- brytande åtgärder i det enskilda fallet, men konstaterar att avsaknad av doku- mentation försvårar såväl Kriminalvårdens egen uppföljning av uppställda mål som extern kontroll av verksamheten. I beslutet betonar JO även vikten av engagemang och stöttning från personalens sida för att uppmuntra unga intagna att delta i aktiviteter. Frågan om isoleringsbrytande åtgärder har ak- tualiserats även i andra ärenden, varför JO kommer att återkomma till den frågan framöver. I beslutet kritiserar JO häktet för att personalen har uppställt ett villkor att den intagne skulle återställa skadad egendom för att få flytta från en viss avdelning. Häktet får även kritik för brister i hanteringen av den intagnes skolgång och för sin långsamma hantering av två innehavsfrågor. I en anmälan som kom in till JO framförde AA klagomål mot Kriminalvården, häktet , över behandlingen av en intagen. Hon anförde bl.a. följande: BB, som är , sitter sedan en månad tillbaka häktad med restrik- tioner. Han är isolerad 23–och har inga aktiviteter utan ligger mest och sover . Personalen i häktet går runt med en lista där man får skriva upp sig för olika aktiviteter men eftersom BB har svårt att vakna missar han chansen till t.ex. duschning. Han har inte fått frisk luft och solljus . Han får inte någon skolgång i häktet. Han upplever att han inte heller får tillräcklig hjälp och stöd från personalen. BBhar blivit flyttad mellan minst tio olika rum under den här månaden och är nu placerad på säkerhetsavdelningen med vuxna intagna sedan han ristat sitt namn på ett nerklottrat bord. Miljön där är väldigt otrygg för ett barn. Persona- len har sagt att han får flytta tillbaka till ungdomsavdelningen när han har slipat bort alla namn som finns inristade på bordet. För över skick- ade AA ett brev till BB med fotografier men dem har han ännu inte fått. hade han inte tillgång till sina glasögon eftersom det tog så att handlägga hans ansökan om att få ha dem. K R I M I N A L V Å R D Handlingar i ärendet hämtades in och granskades. Anmälan remitterades där- efter till Kriminalvården för yttrande. I sitt remissvar anförde Kriminalvården, Region , genom regionchefen bl.a. följande: BBankom till häktet såsom häktad med re- striktioner. Initialt bestod restriktionerna av att BB inte tilläts ha gemensam vistelse eller följa nyhetsmedia. Avseende besök, elektronisk kommunika- tion, försändelser samt samsittning kunde detta eventuellt ske efter pröv- ning. meddelades lättnad på så sätt att BB fick till- gång till tv och meddelades lättnad innebärandes att BB även tilläts följa nyhetsmedia. Han har haft möjlighet att låna böcker. Resterande restriktioner kvarstår. Vid ankomst blev han informerad om de rutiner och förhållningssätt som gäller för häktet . Detta skedde såväl skriftligt som muntligt. Av informationen framgår bland annat att väckning sker 7.30–8.00. Efter väckning ska den intagne klä på sig. Vid frukostservering ska den intagne tala om vad denne önskar göra under da- gen. Även om det inte önskas frukost ska den intagne sitta upp i sängen när aktivitetsbeställningen görs. Det finns möjlighet till träning, promenad, dusch samt isoleringsbrytande åtgärder vilket erbjuds . Det fram- kommer vidare att häktet tillhandahåller kläder. Det ges möjlighet att byta underkläder (t-shirt, kalsong/trosa samt strumpor) i samband med dusch. Övriga kläder bytes en gång . För de fall kläderna är smut- siga och nerspillda sker byte av övriga kläder trots att det inte förflutit , likaså vid grundliga visitationer. Av upprättad promenadlista framgår att BB varit på promenad nio gånger, tackat ja men sedan valt att ej gå ut vid fyra tillfällen, tackat nej 26 gånger och vad avser saknas uppgift. Såväl vid aktivitetsbeställning ovan som vid förfrå- gan om promenad är den intagne väckt och tillfrågad. Det finns inga skriftliga rutiner inom häktena i landet vad avser mottagande och handläggning av ärenden som gäller skolpliktiga barn. Det finns däre- mot muntliga rutiner av vilka det framgår att skolpliktiga barn skyndsamt ska få undervisning. Kriminalvården har inte rätt att ge den aktuella skol- formen utan detta bygger på samverkan mellan kommunen/den skola där den intagne är inskriven. I förevarande fall har en av Kriminalvårdens lärare träffat BB och därefter skickat ett mail till åklagaren avseende möjlighet till kontakt med skolan. Då häktet inte erhållit något svar samt att den ursprunglige läraren varit frånvarande en period skickas en ny förfrågan till åklagaren . förs ett samtal med BB och han informeras då om att häktet inväntar åklagarens beslut. Häktet försöker i stort sett att få kontakt med åklagaren och lyckas då lärcentrum får medgivande att kontakta BB:s skola. Det upprättas därefter en planering. Nationella prov i svenska har skrivits och studierna fortlöper. Det har emellertid framkommit i efterhand att den ursprungliga läraren erhöll ett medgivande av åklagaren som förfrågan skickades, det vill säga . Detta fördes dock inte vidare av Kriminalvårdens lärare. K R I M I N A L V Å R D Isoleringsbrytande åtgärder kan bland annat avse följande. Matlagning, bakning, städning, yoga, motiverande samtal, spel, pyssel och pingis. In- tagna med skolplikt har även lärarledda lektioner. Av erhållen dokumenta- tion framgår att det har skett ankomstsamtal, samtal med koordinatorn på häktet, med kriminalvårdsinspektören samt uppsökarsam- tal . Det framgår vidare att samtal har skett med ungdoms- psykolog vid nio tillfällen till . Vidare framgår av erhållen information från häktet att samtliga intagna på häktet tillfrågas om isoleringsbryt- ande åtgärder. Detta sker i samband med frukost. Personalen går runt med en lista i pappersform och de intagna kan sätta upp sig på de aktiviteter de önskar göra . För det fall den intagne väljer att inte delta i er- bjudna aktiviteter är det inte alltid dokumentation förs avseende detta men de intagna tillfrågas om de önskar delta. Det är dock inte alltid det finns möjlighet för de intagna att genomföra vad de önskat. Om den intagne har en ovilja att följa häktets rutiner eller missköter sig är detta något som försvårar genomförandet av isoleringsbrytande åtgärder. I förevarande fall har fem incidentrapporter upprättats som var att hänföra till BB. Beträffande ungdomar finns ett upp- drag avseende isoleringsbrytande åtgärder om . Det sker vidare en prioritering beträffande ungdomar och på häktet finns även personal som är specialutbildad vad avser ungdomar. Placering och differentiering inom Vad avser förflyttning mellan olika bostadsrum har detta skett vid sex olika tillfällen till . Ingen förflyttning har skett härefter. ankom BB till häktet och flyttades till ungdomsavdelningen. , , förflyttades han till ett annat bostads- rum även detta på ungdomsavdelningen. flyttades han till säkerhetsavdelningen och dagen efter, bytte han bostadsrum inom avdelningen. Flytten till säkerhetsavdelningen berodde på en kombination av säkerhetsskäl och företagen misskötsamhet. flyttade han tillbaka till ungdomsavdelningen och bytte se- nare, , rum inom ungdomsavdelningen där han be- finner sig. Det skiljer sig inte åt avseende utrustningen i bostadsrummen på säkerhetsavdelningen jämfört med övriga avdelningar förutom att det inte finns något skrank kring toaletten i bostadsrummen på säkerhetsavdel- ningen. Vidare är säkerhetsavdelningen mindre vilket medför att det är lät- tare att hålla kontroll samt att det är lättare att upptäcka eventuell skadegö- relse. För det fall ungdomar placeras på säkerhetsavdelningen är det inte alltid som häktet når upp till att erbjuda dessa isoleringsbrytande åtgärder om . Säkerhetsavdelningen har sin personal som tillfrågar de som är placerade där om vad som önskas göras och även övrig personal, såsom ungdomshandläggare, aktiverare, ungdomspsykolog, upp- sökare och lärare skickas till avdelningen för kontakt med den intagne. BBhar rapporterats för incidenter vid sex tillfällen till . Händelserna ägde rum den 15 feb- ruari, (två tillfällen), , samt och bestod mestadels av klotter och skadegörelse. K R I M I N A L V Å R D Bemötande/stöttning av intagna Kriminalvården arbetar aktivt med intagna och stöttar de som mår dåligt. Häktet har en koordinator som har till uppgift att bland annat prata med intagna som tycks må sämre. Denne har varit i kontakt med BB Vidare har BB pratat med uppsökare, med kriminalvårdsinspektör samt haft en kontinuerlig kontakt med häktets ungdomspsykolog. Det finns vidare per- sonal inom häktet som är specialutbildad för att arbeta med ungdo- mar. Personalen har haft ett flertal dokumenterade samtal med BB och mångdubbelt mer odokumenterade. Han har fått förklarat saker för sig, vad som gäller etc., och har i vissa fall enligt personal visat ett bristande intresse för fortsatt kontakt/inte varit engagerad vid samtal. För de fall de intagna visar en ovilja till att göra saker försöker häktets personal kontinuerligt att få dessa till att aktivera sig. Personalen försöker även få igång morgontrötta ungdomar och har en ständig kontakt och uppföljning avseende detta. Postförsändelser till och från Kriminalvården Häktet hanterar postförsändelser till och från intagna skyndsamt. De brevförsändelser som inkommit till BB har i stort sett skickats vidare till åklagarkammaren och anlänt dit . Efter ytterli- gare någon dag har breven kommit åter till häktet och då lämnats vidare till BB har det kommit emellan och för det fall personalen i häktet inte haft möjlighet att lämna vidare breven de kommer åter från åklagaren lämnas de till den intagne nästkom- mande vardag. Vad avser innehav i bostadsrum ska den intagne själv skriva en hemställan om att få in effekter och denna handläggning ska ske skyndsamt. Beträf- fande fotografier inkom hemställan härom och beslutet är fattat (bifall). Fotografierna lämnades vidare till BB . Gällande glasögonen är såväl hemställan om att få glasögon inlämnade till häktet som hemställan om att få inneha dessa i bostadsrum- met inkomna . togs beslut om att glasögon fick lämnas in och inlämnandet skedde av BB:s mamma. fattades beslut om att glasögon fick innehas i bostadsrummet och glasögonen lämnades vidare till BB . Handläggningstiden avseende glasögonen inbegriper även två . Av BB:s restriktioner framgår bland annat att det sker en prövning i varje enskilt fall beträffande huruvida besök ska tillåtas eller ej. Det framkommer att AA träffat BB vid sex tillfällen till . Av KVR och häktesplanen framkommer bland annat följande. Vid ett till- fälle då BB hade klottrat i sitt bostadsrum slipade personal bort det som var skrivet och vid ett annat tillfälle tvättade BB bort vad han skrivit utan pro- tester. I samband med att BB förflyttades till säkerhetsavdelningen, vilket skedde på grund av misskötsamhet, förde kriminalvårdsinspektören ett samtal med honom. Beträffande studierna har BB nu uppgett att han inte längre vill studera. K R I M I N A L V Å R D Av 1 kap. 4 § häkteslagen (2010:611), HäL, framkommer att varje intagen ska bemötas med respekt för sitt människovärde och med förståelse för de särskilda svårigheter som är förenade med frihetsberövandet. Av 1 kap. 5 § HäL framgår att verkställigheten ska utformas så att nega- tiva följder av frihetsberövandet motverkas. I den utsträckning det är lämp- ligt och den intagne samtycker till det, ska åtgärder vidtas för att ge honom eller henne det stöd och den hjälp som behövs. Vidare kan utläsas av 1 kap. 6 § HäL att verkställigheten inte får inne- bära andra begränsningar i den intagnes frihet än som följer av denna lag eller som är nödvändiga för att ordningen eller säkerheten ska kunna upp- rätthållas. En kontroll- eller tvångsåtgärd får endast användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är till- räcklig ska den användas. Av 1 kap. 15 § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för häkte, FARK Häkte, framgår att en intagen ska ges möjlighet att sköta sin personliga hygien. Av 1 kap. 22 § FARK Häkte framkommer att en intagen inte får hantera Kriminalvårdens egendom på ett sätt som kan äventyra ordningen eller sä- kerheten. Av de allmänna råden till ovanstående framgår bland annat att det är förbjudet att uppsåtligen förstöra eller skada egendom till men för annan vilket följer av 12 kap. 1–2 §§ . Med annan avses t.ex. Krimi- nalvården. Av 1 kap. 25–26 §§ FARK Häkte samt dess allmänna råd framkommer bland annat att en häktesplan ska upprättas för en intagen som är häktad på grund av brott. Häktesplanen ska bland annat identifiera den intagnes behov av isoleringsbrytande åtgärder och som sådana avses t.ex. den intagnes möjlighet att vistas i gemensamhet, eller såvitt avser en intagen som är be- lagd med restriktioner, förutsättningar för s.k. samsittning. Det måste vid utformningen av planen beaktas att åtgärder kan kräva åklagares medgi- vande. Av 4 § häktesförordningen (2010:2011) framgår att för att ordningen eller säkerheten i en förvaringslokal ska kunna upprätthållas ska de intagna följa 1.de villkor som gäller för verkställigheten, 2.de rutiner som gäller i förvaringslokalen, 3.de anvisningar som personalen ger, och 4.de begränsningar som gäller om var rökning får ske. Av 2 kap. 3 § HäL framgår att en intagen som är får inte placeras så att han eller hon vistas tillsammans med intagna , om det inte kan anses vara till hans eller hennes bästa. Av dess allmänna råd framkommer att när en intagen är bör åtgärder vidtas för att, utifrån omständigheterna i varje enskilt fall, undvika att den intagne måste vistas helt ensam. Om det inte går att finna andra åtgärder kan det vara nödvändigt att placera den unge tillsammans med lämpliga intagna . Av 2 kap. 7 § HäL framkommer att en intagen ska ges möjlighet att vis- tas utomhus , om det inte finns synnerliga skäl mot det. Det framkommer av 2 kap. 8 § HäL att en intagen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ägna sig åt förströelse. Av de allmänna råden till ovanstående paragraf kan utläsas att tillgången till förströelse kan inskränkas av ordnings- eller säkerhetsskäl samt till följd av praktiska förhållanden inom som t.ex. häktesrutiner och resurstillgång. K R I M I N A L V Å R D Vidare framgår av 2 kap. 11 § HäL att en intagen får ta emot och inneha böcker, tidskrifter, tidningar och andra personliga tillhörigheter som inte kan äventyra ordningen eller säkerheten. Av 3 kap. 15 § FARK Fängelse framkommer att en försändelse till eller från en intagen ska befordras som försändelsen inkommer till häktet, om det är möjligt och försändelsen inte ska granskas eller hållas kvar. Vidare framkommer av 6 kap. 3 § HäL att en fråga om restriktioner prö- vas av undersökningsledaren eller åklagaren. Kriminalvårdens, Region , bedömning Av Kriminalvårdens regelverk framkommer bland annat att varje intagen ska bemötas med respekt och förståelse för de svårigheter som är förenade med ett frihetsberövande.