frsrdg · H504RS7 · 2018-02-15 00:00:00 — Framställning till 2017/18:RS7 Anpassning till den allmänna dataskyddsförordningen av lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen m.m. antogs och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Förordningen kommer att börja tillämpas . I framställningen föreslås ändringar i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och i lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Förslagen innebär att lagarna anpassas till att den generella regleringen av behandling av personuppgifter kommer att finnas i den allmänna dataskyddsförordningen och inte i personuppgiftslagen (1998:204). Förslagen innebär i princip ingen förändring för den personuppgiftsbehandling som sker enligt lagarna. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut........................................................................... 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen ....................... 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter............................... 3 Ärendet och dess beredning........................................................................ Dataskyddsförordningen och dataskyddslagen........................................... Registerförfattningar som gäller riksdagsledamöter ................................. 5.1 Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen.......................................................... 5.2 Lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter.................................................................. Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag.......................................... 6.1 Anpassning till dataskyddsförordningen av de registerförfattningar som gäller riksdagsledamöterna ................................ 6.2 Anpassning av lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen.......................... Rättslig grund för behandlingen av personuppgifter i det Förhållandet till dataskyddsförordningen och Ändamålet med behandlingen av personuppgifter......................... Rättelse och skadestånd.................................................................. 6.3 Anpassning av lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter ................................................... Rättslig grund för behandling av personuppgifter i Förhållandet till dataskyddsförordningen och Ändamålet med behandlingen av personuppgifter......................... Behandling av personuppgifter är tillåten även om ledamoten motsätter sig den..................................................................... Rättelse och skadestånd.................................................................. 7 Ekonomiska konsekvenser........................................................................ 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen ..................... 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter.......... 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen, 2.lag om ändring i lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C) och (MP). 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen1 dels att 16 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 16 § ska utgå, dels att 1, 5 och 17 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. och föra ett register för det ändamål register (ekonomiska registret) med som anges i 5 §. uppgifter om riksdagsledamöters åta- med hjälp av automatisk databehand- ganden och ekonomiska intressen. Registret får föras med hjälp av auto- är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som utförs enligt denna lag. Vid behandling av personuppgifter i det ekonomiska registret kompletterar denna lag och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG. Även lagen (2018:000) med kompletterande bestämmelser till EU:s 1 Senaste lydelse av rubriken närmast före 16 § 2008:38. 2 Senaste lydelse 2008:38. får behandla personuppgifter i det ekonomiska registret om det är nödvändigt för att ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. dataskyddsförordning gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av denna lag. Registret skall ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Ett beslut av riksdagsförvalt- Beslut enligt denna lag får inte ningen i en fråga om rättelse enligt 16 § får överklagas hos allmän för- till kammarrätten krävs prövnings- Andra beslut enligt denna lag får Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2008:38. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter dels att 12 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 12 § ska utgå, dels att 5, 7 och 16 §§ och rubriken närmast före 5 § ska ha följande lydelse. Förhållandet till annan reglering Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av denna lag. får behandla personuppgifter i gåvoregistret om det är nödvändigt för att ge samlad information om de gåvor som riksdagsledamöter tar emot huvudsakligen på grund av sitt ledamotsuppdrag. Personuppgifterna får också be- Personuppgifterna får också be- det är nödvändigt för att fullgöra det är nödvändigt för att fullgöra sker i överensstämmelse med lag. sker i överensstämmelse med lag. övrigt gäller 9 § första stycket d och (1998:204). Beslut enligt denna lag får inte fråga om rättelse enligt 12 § får över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning antog förslaget till ny lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. I samband med detta beslutade att tillkännage för riksdagsstyrelsen som sin mening behovet av att utreda en anpassning till den allmänna dataskyddsförordningen av dels den nya lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter, dels lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen (bet. 2016/17:KU9, rskr. 2016/17:42). Riksdagsstyrelsen beslutade att ge riksdagsdirektören i uppdrag att låta utreda en anpassning till den allmänna dataskyddsförordningen i enlighet med tillkännagivandet. En promemoria med lagförslag har tagits fram och beretts inom . Förslagen i promemorian har remissbehandlats. Remissinstanser har varit ombudsmän, i , , , , , och . 4 Dataskyddsförordningen och dataskyddslagen antogs och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). I denna promemoria benämns den nya rättsakten dataskyddsförordningen. Dataskyddsförordningen kommer att ersätta det nuvarande dataskyddsdirektivet (direktiv /46/EG) och vara grunden för generell personuppgiftsbehandling inom EU. En förordning är direkt tillämplig. Till skillnad från ett direktiv ska en förordning inte implementeras i nationell rätt. När dataskyddsförordningen börjar tillämpas kommer den generella regleringen om behandling av personuppgifter att finnas i dataskyddsförordningen. Det svenska generella regelverket om dataskydd kan då inte längre finnas kvar. Många av de bestämmelser som finns i personuppgiftslagen (1998:204) och i personuppgiftsförordningen (1998:1191) motsvaras nämligen av direkt tillämpliga bestämmelser i dataskyddsförordningen. Detta innebär att personuppgiftslagen och förordningen måste upphävas. Även om dataskyddsförordningen, till skillnad från dataskyddsdirektivet, är direkt tillämplig innehåller den många bestämmelser som förutsätter eller ger utrymme för kompletterande bestämmelser av olika slag. Regeringen har i lagrådsremissen Ny dataskyddslag (JU2017/10015/L6) lämnat förslag till en lag som ska komplettera dataskyddsförordningen på svensk generell nivå, lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Lagrådsremissens lagförslag grundar sig på dataskyddsutredningens förslag i betänkandet Ny dataskyddslag – kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (SOU 2017:39). I denna promemoria benämns den föreslagna lagen för enkelhets skull dataskyddslagen. Dataskyddslagen är inte heltäckande som personuppgiftslagen utan endast ett komplement till dataskyddsförordningen. Till lagen ska det finnas en förordning. Personuppgiftslagen är tillämplig även utanför område. Lagen är subsidiär på så sätt att om det i en annan lag eller förordning finns bestämmelser som avviker från lagen ska de bestämmelserna gälla (2 § personuppgiftslagen). På samma sätt innebär förslaget till ny dataskyddslag att den lagen ska vara subsidiär i förhållande till dataskyddsbestämmelser i andra författningar. Om en annan lag innehåller någon bestämmelse om behandling av personuppgifter som avviker från dataskyddslagen ska den avvikande bestämmelsen tillämpas. De förslag som läggs fram i denna promemoria tar sina utgångspunkter i lagrådsremissens förslag till dataskyddslag. 5 Registerförfattningar som gäller riksdagsledamöter 5.1 Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen Av 1 § i lagen framgår att ska inrätta och föra ett register för det ändamål som anges i 5 § och som är att ge en samlad information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Av 2 § framgår att vad som sägs i lagen om ledamöter även gäller för talmannen och för samtliga ersättare som utövar uppdrag som ledamöter och som beräknas tjänstgöra i följd. I 3 och 4 §§ finns det bestämmelser om att registrering sker efter anmälan av en riksdagsledamot och att en ledamot vid anmälningstillfället ska anmäla relevanta uppgifter om sådana förhållanden som anges i 8 §. Av 4 § andra stycket framgår att en ledamot sominte har något sådant åtagande eller intresse som avses i 8 § ska anmäla detta till registret. I 6 och 7 §§ finns det bestämmelser om när och hur en anmälan ska göras. Av 8 § första stycket framgår att registret ska innehålla uppgifter om namn, partibeteckning och valkrets för ledamöter som har gjort en anmälan om registrering. I andra stycket anges arten av åtaganden och de ekonomiska intressen som ska registreras. Av 8 §tredje stycket framgår att uppgifterna i registret ska vara offentliga. Om en ledamot anmält att det inte förekommer någon uppgift att registrera framgår av 9 § att registret ska innehålla en anteckning om det. I 10 § finns en bestämmelse om att enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som avses i 8 § andra stycket i förekommande fall ska ges tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem innan en anmälan får registreras. I 11 § anges att uppgifterna i en anmälan i regel ska registreras senast efter anmälan. Av 12 § framgår att talmannen vid ett sammanträde ska meddela att en ledamot inte har fullgjort skyldigheten att anmäla uppgifter till registret enligt 6 och 7 §§. I 13–15 §§ finns det bestämmelser om sökbegrepp, om när uppgifterna ska utgå ur registret och om arkivering. I 16 § anges att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd ska tillämpas vid behandling av personuppgifter enligt lagen. Av 17 § följer att ett beslut av i en fråga om rättelse enligt 16 § får överklagas hos en allmän förvaltningsdomstol, att vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd och att andra beslut enligt lagen inte får överklagas. 5 REGISTERFÖRFATTNINGAR SOM GÄLLER RIKSDAGSLEDAMÖTER 5.2 Lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter Av 1 § framgår att syftet med lagen är att göra det möjligt för att behandla personuppgifter för att på ett ändamålsenligt sätt föra ett register med information om gåvor mottagna av riksdagsledamöter och att skydda den enskildes personliga integritet vid sådan behandling. Av 2 § framgår att ska föra ett register med uppgifter om gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Av 3 § första stycket framgår att lagen gäller vid behandling av personuppgifter för att föra gåvoregistret. Av paragrafens andra stycke framgår att lagen gäller för sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Av 4 § framgår att vad som sägs i lagen om ledamöter även gäller för talmannen och för samtliga ersättare som utövar uppdrag som ledamot. Av 5 § framgår att personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av denna lag. Av 6 § framgår att är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt lagen. Av 7 § första stycket framgår att ändamålet med personuppgiftsbehandlingen i gåvoregistret är att ge samlad information om de gåvor som riksdagsledamöter tar emot huvudsakligen på grund av sitt ledamotsuppdrag. Av 7 § andra stycket framgår att uppgifterna i gåvoregistret också får behandlas om det är nödvändigt för att fullgöra myndighetens uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag. I övrigt hänvisas till 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204). I 8 och 9 §§ finns bestämmelser om när och hur en anmälan till gåvoregistret ska göras och om vilka uppgifter en anmälan ska innehålla. Av 10 § framgår att behandling av personuppgifter som är tillåten enligt lagen får utföras även om den registrerade motsätter sig behandlingen. Av 11 § framgår vilka uppgifter som gåvoregistret ska innehålla. Registret ska bl.a. innehålla uppgifter om namn på den ledamot som tagit emot gåvan, namn på den som har skänkt gåvan och i förekommande fall namn på den som har överlämnat gåvan. I 12 § anges att bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd ska tillämpas vid behandling av personuppgifter enligt lagen. Av 13 § framgår att gåvor som en ledamot anmält för registrering ska förvaras eller placeras på ett sådant sätt att de bäst kan användas i verksamhet. I 14 § finns bestämmelser om inventering och gallring av gåvor i registret. I 15 § finns ett bemyndigande för att meddela före- skrifter om hanteringen av gåvorna. 5 REGISTERFÖRFATTNINGAR SOM GÄLLER RIKSDAGSLEDAMÖTER § följer att ett beslut av i en fråga om rättelse § får överklagas hos en allmän förvaltningsdomstol, att det krävs prövningstillstånd vid överklagande av ett sådant beslut till kammarrätten och att andra beslut enligt lagen inte får överklagas. 6 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 6.1 Anpassning till dataskyddsförordningen av de registerförfattningar som gäller riksdagsledamöterna Riksdagsstyrelsens bedömning: Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter bör anpassas till dataskyddsförordningen. Lagarna bör inte innehålla någon bestämmelse som avviker från vad som gäller enligt dataskyddsförordningen och förslaget till dataskyddslag. Det är inte självklart att den personuppgiftsbehandling som sker enligt lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och enligt lagen (2016:1117) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter faller inom tillämpningsområdet för dataskyddsförordningen. Enligt artikel 2.2 a i dataskyddsförordningen ska förordningen inte tillämpas på behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten. Man kan argumentera för att skyldigheten för riksdagsledamöterna att registrera åtaganden och ekonomiska intressen samt mottagna gåvor är en rent nationell angelägenhet och att den personuppgiftsbehandling som registreringen innebär därmed faller utanför tillämpningsområdet för dataskyddsförordningen. Frågan om vilken verksamhet som får anses omfattas av unionsrätten är dock svårbedömd (se SOU 2017:39 s. 90). Enligt förslag till dataskyddslag ska det införas en bestämmelse som innebär att förordningens bestämmelser, i tillämpliga delar, ska gälla som svensk rätt även vid personuppgiftsbehandling inom verksamhet som inte omfattas av unionsrätten. Det innebär alltså att dataskyddsförordningen utsträcks till att gälla även utanför sitt egentliga tillämpningsområde på samma sätt som personuppgiftslagen gjorts tillämplig utanför dataskyddsdirektivets tillämpningsområde. I promemorian anförs att det med utgångspunkt i förslag därför inte finns skäl att i detta sammanhang närmare utreda var gränsen mellan verksamhet inom och utom unionsrätten går. I promemorian framhålls att det är viktigt med ett starkt integritetsskydd vid den personuppgiftsbehandling som sker enligt lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG anpassas till dataskyddsförordningen. De bör inte innehålla någon bestäm- melse som avviker från vad som gäller enligt dataskyddsförordningen och för- slaget till dataskyddslag. Remissinstanserna har inte haft någon synpunkt på bedömningen. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning I lagrådsremissen Ny dataskyddslag gör regeringen, i likhet med Dataskydds- utredningen, bedömningen att bestämmelserna i dataskyddsförordningen, i tillämpliga delar, och i dataskyddslagen bör gälla även vid behandling av per- sonuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unions- Riksdagsstyrelsen delar därför promemorians uppfattning att det inte finns skäl att ta ställning i frågan om den personuppgiftsbehandling som sker enligt lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och enligt lagen (2016:1117) om registrering och han- tering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter faller inom dataskyddsförord- Riksdagsstyrelsen ansluter sig till promemorians bedömning att lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter bör anpassas till dataskyddsförordningen. Lagarna bör inte innehålla någon bestämmelse som avviker från vad som gäller enligt dataskyddsförordningen och förslaget till dataskyddslag. 6.2 Anpassning av lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen 6.2.1 Rättslig grund för behandlingen av personuppgifter i det ekonomiska registret Riksdagsstyrelsens bedömning: Behandling av personuppgifter i det ekonomiska registret får ske med stöd av artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. Behandling av personuppgifter ska ha en rättslig grund Dataskyddsregleringen utgår från att varje behandling av personuppgifter måste vila på en rättslig grund. I dataskyddsförordningen räknas dessa rättsliga grunder upp i artikel 6.1. Behandling är enligt denna bestämmelse endast laglig om och i den mån som åtminstone ett av följande villkor är uppfyllt: 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG a)Den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen. b)Behandlingen är nödvändig för att fullgöra ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås. c)Behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige. d)Behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller för en annan fysisk person. e)Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. f)Behandlingen är nödvändig för ändamål som rör den personuppgiftsansvariges eller en tredje parts berättigade intressen, om inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter väger tyngre och kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn. Artikel 6.1 i dataskyddsförordningen motsvarar i stora drag artikel 7 i dataskyddsdirektivet som har genomförts i svensk rätt genom 10 § personuppgiftslagen (1998:204). Uppräkningen i artikel 6.1 i dataskyddsförordningen är uttömmande. Om inget av dessa villkor är uppfyllda är behandlingen inte laglig och får därmed inte utföras. De olika villkoren är i viss mån överlappande. Flera rättsliga grunder kan därför vara tillämpliga avseende en och samma behandling. Den grund för behandling som avses i artikel 6.1 c och e i dataskyddsförordningen ska enligt artikel 6.3 första stycket fastställas i enlighet med unionsrätten eller den medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. Även syftet med behandlingen ska fastställas i den rättsliga grunden. Dataskyddsförordningen ställer också krav på att unionsrätten eller medlemsstatens nationella rätt ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas (art. 6.3 andra stycket sista meningen i dataskyddsförordningen). Dataskyddslagen förtydligar kravet på rättslig grund Förslaget till dataskyddslag innehåller bestämmelser som förtydligar innebörden av dataskyddsförordningens krav på rättslig grund för att en behandling av personuppgifter ska vara tillåten. Bland annat innehåller dataskyddslagen en bestämmelse som tydliggör att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig förpliktelse som gäller enligt lag eller annan författning eller som följer av kollektivavtal eller av beslut som har meddelats med stöd av lag eller annan författning. Bestämmelsen finns i 2 kap. 2 § dataskyddslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning I sitt remissvar har Datainspektionen efterlyst en analys av vilka rättsliga grunder som är aktuella i fråga om den behandling av personuppgifter som sker 6 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG enligt lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och Riksdagsstyrelsen vill därför tydliggöra sin bedömning i fråga om den rättsliga grund som är tillämplig på den behandling av person- uppgifter som sker enligt lagen. Enligt lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekono-