frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — Viktiga teman som lyftes fram på sessionen var bland annat som världens mest integrerade region, arbetet mot gränshinder och den nordiska tilliten. Ministrar och parlamentariker diskuterade resultatet av en genomförd undersökning om den nordiska tilliten. Demokrati, transparens och människovärde lyftes i rapporten fram som de mest typiska nordiska värderingarna. En rad aktuella politiska frågor behandlas på sessionen. Bland annat integrationsfrågor och FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030. Aktuella internationella frågor och frågor om försvars- och säkerhetspolitik togs upp då utrikesministrarna gav sina redogörelser till parlamentariker. På programmet fanns även en diskussion om nordiska arbetsmarknadspolitiska problemfrågeställningar, en presentation av nya medlemsförslag samt en traditionsenlig plenardebatt och votering om medlemsförslag. I samband med sessionen ordnades ett evenemang om nordiskt energisamarbete. Utgångspunkten var bland annat förre Nokiachefen energirapport om hur samarbetet borde utvecklas . Vid sessionen deltog gäster från bland annat , den parlamentariska och den arktiska konferensen, , ryska statsduman, ryska federationsrådet, nordvästra parlamentariska församling (PANWR), och . Även flertalet av de nordiska talmännen fanns på plats under öppnandet med anledning av att de avhöll ett nordiskt talmansmöte parallellt med sessionen i . (För det fullständiga protokollet från sessionen, se ) Vid det inledande toppmötet med de nordiska statsministrarna diskuterades som världens mest integrerade region, arbetet mot gränshinder och den nordiska tilliten. statsminister (H) inledde med att belysa det nordiska samarbetet om integrationen. Integrationsarbetet måste utföras tillsammans, men också inom den europeiska ramen. bör skapa en gemensam agenda för att vi ska kunna presentera nordiska lösningar i . 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 måste ett gemensamt förtroende finnas i för att vi ska kunna arbeta med faktorer som välfärd och tillväxt. (MP) ställde en fråga om hur vill förbättra tågförbin- (S) frågade vad gör för att motverka och avskaffa social dumpning. (V) ställde en fråga om (FrP) officiella besök i och vilken syn Nor- ges statsminister hade på besöket. (SD) tog upp frågan om hur ser på frågan om asylsökande och risken för nya gränskontroller mellan de nordiska länderna. Danska (V), nordisk samarbetsminister, deltog i stället för statsministern och lyfte fram hur välfungerande det nordiska samarbetet är i Ellemann betonade vikten av att göra till den mest integrerade regionen i världen. Ellemann tog även upp den digitaliserade utvecklingen inom den offentliga sektorn som ett område som kan utvecklas för att göra (C) frågade framför allt men också de andra nordiska länderna om hur det förhåller sig med tilliten mellan de nordiska län- derna i förhållande till EU och Nato. Den färöiska statsministern (Jvfl) betonande i sitt anförande hur mycket som håller samman, men kritiserade de bristande språkkunskaperna mellan nationerna. hannesen menade att de bristande språkkunskaperna gick ut över tilliten i Nor- vice statsminister (IA) betonade i sitt anförande hur samarbetet i är förtroendebaserat och att inte bara arbetar med integrering i utan också i världen. minister att fokuserar på miljöproblemen och att Nordiska rådet inte har funnit någon lösning på den samiska representationen. Kristján Þór Júlíusson (Sj), nordisk samarbetsminister i , betonade i sitt anförande de skillnader och likheter som de nordiska länderna besitter. dare belystes det nordiska samarbetets solidariska grunder. Statsminister (S) benämnde det nordiska samarbetet som po- sitivt och starkt, där tillit, gemensamma värdegrunder och samhällsmodellen Statsminister berömde det nordiska samarbetet för att det skapar trygghet och ligger i framkant på områden som jämlikhet och jämställd- het, och han pekade även på ett utökat nordiskt samarbete på arbetsmarknads- området för att mer effektivt kunna riva gränshinder på detta område. (H) frågade statsminister om säkerheten i och den organiserade kriminaliteten. () inledde sitt anförande med att betona tilliten i menade att förtroendet mellan nationer i är posi- tivt men att förtroendet globalt har utmaningar. I och med dessa utmaningar kan inte flyktingsituationen lösas så länge tilliten inte finns. 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 Den finska statsministern () belyste vikten av tillit mellan nationerna i . lyftes andra aspekter fram som att utöka samarbetet och att måste värna om den frihet som skapas. Statsminister diskuterade också digitaliseringens möjligheter. (S) ställde en fråga till den finske statsministern om det nya sjukvårdssystem man är i färd med att skapa i med hänvisning till ökad jämlikhet och integrering i . Nordiska ministerrådets program 2018 Statsminister (S) presenterade vid sessionen ordförandeskapsprogram för 2018. Ordförandeskapsprogrammet har , innovativt och tryggt och vilar således på tre tematiska ben. Digitalisering är en röd tråd som genomsyrar hela programmet. Fyra särskilda projekt är kopplade till programmet: utvecklade lösningar för vård på distans och e-recept över landsgränser, insatser för att nå socioekonomiskt utsatta unga, klimatsmart mobilitet i städer samt träbyggande och hållbar design. Dessa teman är utvalda på områden där det finns ett tydligt nordiskt mervärde i att växla upp samarbetet och erfarenhetsutbytet. Flera nya medlemsförslag presenterades under sessionen. Som talesperson för den socialdemokratiska gruppen presenterade (S) ett medlemsförslag om obligatorisk medling för vårdnadshavare vid separation. (SD) från gruppen Nordisk frihet uttryckte uppskattning för förslaget och framhöll att barn har rätt till båda föräldrarna. Som talesperson för den socialdemokratiska gruppen presenterade (S) ett medlemsförslag om ett expanderat certifikat för lika lön. Den konservativa gruppen presenterade ett medlemsförslag om totalförsvars-, kris- och försörjningsplanering, vilket fick gehör som ett viktigt ämne som bör diskuteras mer. Även Nordisk grön vänster var positiva, och (V) replikerade att även om de inte kommer att stödja allt i förslaget är det bra att den konservativa gruppen vill diskutera civilfrågor. Andra förslag som presenterades var ömsesidiga godkännanden av utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer inom parallella arbetsområden (Mittengruppen), samt global nedrustning av kärnvapen (Nordisk grön vänster). Den finska delegationen lade även fram ett förslag om att skapa nationella rådgivningskommittéer för gränshinderfrågor i de nordiska länderna, och presidiet lade fram ett förslag om nordisk konsekvensbedömning i EU- lagstiftningsprocesserna. 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 Frågestund med de nordiska biståndsministrarna Vid sessionens sedvanliga frågestund gavs medlemmar tillfälle att ställa frågor om den nordiska biståndspolitiken. Frågorna besvarades av utrikesminister (H) och utrikeshandels- och utvecklingsminister (saml). Det ställdes bland annat frågor om nordisk samordning av biståndsprojekt, hårdare kvalitativa mål för biståndspolitiken, (), biståndsarbetet med hänsyn till klimatavtal samt hjälp till kvinnor och familjeplanering. Från den svenska delegationen ställde (SD) en fråga om hur de nordiska länderna kan bidra till återuppbyggande av städer och områden som människor tvingats fly ifrån. (V) undrade över anledningen till det sänkta finska biståndet. Angående nordisk samordning frågade (C) om den inte kunde förbättras när det gäller till exempel livsmedelsbiståndet till , i syfte att utveckla jordbruket där. Två medlemsförslag om flyktingpolitik och migration behandlades under sessionen. Nordisk grön vänster stod bakom ett medlemsförslag om stärkt nordiskt samarbete för att värna flyktingar och asylrätten. Förslaget innebar bland annat att gränskontrollerna mellan de nordiska länderna skulle avskaffas för att värna den nordiska passfriheten och att ett förstärkt regeringssamarbete om flyktingpolitiken skulle inledas. Medlemsförslaget behandlades i utskottet för välfärd i som föreslog att avslår förslaget, delvis med argumentet att länderna redan samarbetar kring frågorna. Den efterföljande debatten engagerade ett flertal ledamöter. (C) gjorde ett inlägg som representant för det svenska , där pekade på vikten av att värna asylrätten och den fria rörligheten inom men menade att det behövs reformer av arbetsmarknadspolitiken för att förhindra utanförskap. avsåg att lägga ned sin röst i frågan och påminde om att de nordiska länderna snarare bör använda det inflytande man har i EU för att driva frågan där. Även (SD) gjorde ett inlägg i debatten och meddelade att Nordisk frihet ansåg att medlemsförslaget var felriktat då fokus borde vara på att hjälpa flyktingar på plats och göra insatser i närområdet. följde utskottets rekommendation och beslutade att inte gå vidare med förslaget. (M), talesperson för utskottet för tillväxt och utveckling i , presenterade utskottets betänkande över ett medlemsförslag om flyktinginvandring och arbetsmarknadspolitik. påpekade att det i spåren av de senaste årens flyktingströmmar är viktigt att flyktingar får jobb för att de ska kunna integreras i samhället. Medlemsförslaget syftade till ett ökat informationsutbyte mellan de nordiska länderna, att överväga om det finns anledning att skräddarsy modeller för vissa grupper av arbetssökande och att 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 överväga om resurser ska avsättas för att möjliggöra nordisk forskning och analysarbete inom området. Den efterföljande debatten kretsade kring två frågor. Dels debatterades frågan om låglönejobb som fanns med i det ursprungliga medlemsförslaget från den konservativa gruppen. (M), (S) och (V) deltog i debatten om denna fråga. Därtill debatterades Nordisk frihets reservation gentemot medlemsförslaget. (SD) förespråkade reservationen och påpekade att ambitionen med förslaget var felaktig – målbilden måste vara att flyktingar ska återvända hem. Även (SD) deltog i debatten och menade att man inte bör skapa särlösningar för olika grupper utan i stället tillse att människor kan komma in i samma gemenskap på lika villkor. Ett flertal ledamöter deltog i debatten, som präglades av en tämligen skarp ton. beslutade att godkänna förslaget. Vid sessionen presenterade ett antal förslag och redogörelser: •ministerrådsförslag om Nordplus 2018–2022 •ministerrådsförslag om arbetslivssektorns samarbetsprogram – 2021 •redogörelse om barn och unga i – en tvärsektoriell strategi för 2016–2022 •redogörelse för nordiskt samarbete om funktionshinder •redogörelse om nordiskt hälsosamarbete. De svenska ledamöterna deltog i debatterna både som talespersoner för utskott och partigrupper och som enskilda medlemmar i . Nordiska ministerrådets forskningspolitiska redogörelse presenterades av den norske kunskapsministern (H). Ministern konstaterade att ligger i framkant när det gäller forskningssamarbete och att det finns potential för en fortsatt utveckling av som kunskapsregion. I redogörelsen framgick bland annat att den nordiska institutionen skulle ges ett tydligare mandat i syfte att stärka arbetet med forskningsrådsmodellen. Kunskapsminister presenterade även ministerrådsförslaget om ett förnyat Nordplusprogram –2022. Nordplus, som är Nordiska ministerrådets största utbildningsprogram för livslångt lärande, utvärderades och bedömdes i allt väsentligt fungera enligt intentionerna. (M), talesperson för den konservativa gruppen, konstaterade att Nordplus är ett typexempel på ett positivt Nordensamarbete och tillade att det är angeläget att stärka det nordiska utbildningssamarbetet. Nordiska ministerrådets nya samarbetsprogram för arbetslivssektorn 2018– 2021 presenterades av (H), arbets- och socialminister i 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 , som inledningsvis sade att programmet täckte in områdena sysselsätt- ning, arbetsmarknad, arbetsmiljö och arbetsrätt och ska understödja och stärka det goda nordiska samarbetet på dessa områden framöver. En grund för arbetet med programmet har varit strategiska genomlysning av arbets- livet i som pekade på ett antal gemensamma utmaningar för de nor- Talespersonen för utskottet för tillväxt och utveckling i Nor- den, (S), underströk att den nordiska arbetsmarknaden står inför stora och växande utmaningar. tog bland annat upp vidareutbildning, matchning, mobilitet, integration och jämställdhet som avgörande faktorer för en fungerande nordisk arbetsmarknad. (M), talesperson för den konservativa gruppen, pekade på behovet av att både förbättra matchningen mellan utbud och efterfrågan och stärka integrationen på arbetsmarknaden. Den grönländska samarbetsministern (IA) presenterade en redogörelse om barn och unga i – en tvärsektoriell strategi för Nor- diska ministerrådet 2016–2022. Ministern pekade på att många aktiviteter och projekt för barn och unga genomförs i ministerrådets regi och att stor vikt läggs på att unga människor involveras i de nordiska samhällena. (S), talesperson för utskottet för välfärd i , sade att det är helt avgörande för den nordiska välfärdsmodellen att alla barn och unga i de nordiska länderna ges bra uppväxtförhållanden, och detta gäller inte minst de ensamkommande Frågor som rör personer med funktionsnedsättning av olika slag har en hög prioritet i det nordiska samarbetet. Vid sessionen presenterade barn- och jämställdhetsminister (FrP) en redogörelse på detta om- Ministern konstaterade att samarbetet i starkt bidrar till att finna konkreta lösningar för att underlätta tillvaron för personer med funktionsned- Ministern framhöll även arbetet som utförs i välfärdscen- ter (NVC) och som viktigt. för välfärd i (S) välkomnade beskedet att Funktions- hinderrådet får ett fortsatt och tydligt mandat att arbeta med dessa frågor. sson tillade att det är viktigt att ta fram statistik på hur det ser ut på funktions- hinderområdet så att man kan göra adekvata jämförelser mellan de nordiska Barn- och jämställdhetsminister presenterade även ministerrådets Ministern konstaterade att de nordiska länderna haft ett gott samarbete om jämställdhetspolitik och att jämställdhet är något som definierar vår region. Hon underströk dock att det fortfarande finns utmaningar att arbeta med på detta område, till exempel könsbundna yrken, våld mot kvinnor och hotfulla yttringar på olika sociala medier. sade ministern att vi måste fortsätta vara ambitiösa i jämställdhetssamarbetet om vi ska nå målet om ett hållbart . Den norske hälso- och omsorgsministern (H) redogjorde avslut- ningsvis för Nordiska ministerrådets hälsosamarbete 2017. för engagemang i dessa frågor och framhöll att hälsosamar- betet har fortsatt att vara ett prioriterat område, inte minst när det 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 gäller genomförandet av förslagen i rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet. Bland fortsatt viktiga frågor att arbeta med nämnde ministern stärkt samarbete på läkemedelsområdet, antibiotikaresistens, godkännande av hälsopersonal och patientsäkerhet. Under dagordningspunkten internationell debatt presenterades utrikesministrarnas gemensamma redogörelse, EU-redogörelsen och presidieförslag om den internationella strategin. försvars- och utrikesminister (H) inledde debatten genom att presentera Nordiska ministerrådets redogörelse för utrikespolitiken . Redogörelsen lyfte bland annat fram vikten av att fortsätter ta ett stort humanitärt ansvar och samarbetar i de internationella frågor där det är möjligt. Ministern nämnde även att hon var glad för att det nordiska perspektivet representerades av i säkerhetsrådet och att hoppades på att få nordiskt stöd till kandidaturen –2022. Hon fortsatte med att konstatera de stora förändringar vi sett runt om i världen : som underminerar den europeiska säkerhetspolitiken, utträde ur EU och den fortsatta utbredningen av terrorism, nationalism, protektionism och isolationism både i och i . Ministern avslutade med en uppmaning om att inte glömma de många framsteg och positiva tendenser som sker över världen: ekonomi har vuxit sig stark igen, Isil/IS har tryckts tillbaka, antalet människor i fattigdom minskar och fler barn får gå i skolan. utrikesminister (LA) påminde om vikten av samarbete med de baltiska länderna och med efter det gångna turbulenta året. (M) delade denna inställning och tog upp diskussionen om de kärnreaktorer som eventuellt ska byggas i och undrade om har en gemensam hållning när det kommer till energi. utrikesminister (S) lyfte fram arbete och roll som medlem i i sitt inlägg. har bland annat arbetat med frågor om att förebygga och förhindra återfall i konflikt, kvinnor i konflikt samt säkerhet kopplat till klimat och utveckling. Grunden för arbetet är den feministiska utrikespolitik som regeringen har drivit. Frågor som mötte handlade bland annat om undertecknande av den globala konventionen mot kärnvapen. En stor del av debatten handlade om den inrikespolitiska debatten i om synen på invandring samt regerings syn på det globala förbudet av kärnvapen. (Sannf) fick många repliker på sitt anförande där han bland annat kallade islam det största hotet i världen. De svenska ledamöterna var aktiva under debatten. (V) stödde position i att gå före i frågan om nedrustning av kärnvapen och ville att de andra nordiska länderna också skulle sluta upp. (M) menade i stället att det inte är säkert att det bästa sättet att få till en nedrustning är att gå före 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 och gå sin egen väg. En nordisk samordning och enad front kan vara att före- (V), dansk minister för nordiskt samarbete, presenterade Nordiska ministerrådets EU-redogörelse. Att stärka det nordiska samarbetet har blivit en prioriterad fråga för ministerrådet , och ministern beskrev de konkreta initiativ som har tagits för att realisera detta . Bland annat diskuterade man den nya samordnande person som är placerad i för att bevaka EU-frågor som rör de nordiska länderna. (L) presenterade Mittengruppens stöd för den nya tjänsten och vikten av ett tidigt nordiskt samarbete för att inte skapa nya hinder när EU-direktiv införs i de enskilda nordiska länderna. president (ÅC) presenterade presidieförsla- get om en ny internationell strategi för 2018–2022. kommande fem åren ska framför allt närområde prioriteras, vilket in- begriper , och EU. eniga om att det är bra att en strategi nu finns på plats och att det är positivt att man har kunnat enas i presidiet över land- och partigränser. delegationen uttryckte både (M) och (C) positiva meningar om strategin. beslutade att anta den inter- Ett medlemsförslag om nordiskt medborgarskap lades ursprungligen fram av Mittengruppen och behandlades av utskottet för välfärd i . I samband med utskottets arbete med förslaget belystes de praktiska problem som medborgarna i de nordiska länderna möter när de flyttar mellan länderna. Arbetet utmynnade i ett förslag om en nordisk e-legitimation och betänkandet presenterades under sessionen av utskottets talesperson (sv). Hon framhöll att syftet med en nordisk e-legitimation är att medborgarna ska kunna arbeta, studera och flytta inom utan problem med att identifiera sig och drabbas av onödig byråkrati. Den socialdemokratiska gruppens talesperson (S) underströk vikten av att lägga fram ett förslag som fokuserade på praktisk tillämpning och som kunde ha en reell betydelse för människors vardag. Han hoppades också att skulle väva in dessa frågor i det kommande svenska ordförandeskapsprogrammet. sambehandlades tre olika medlemsförslag om digitalisering i . (V), talesperson för utskottet för tillväxt och utveckling i , redogjorde för förslagen som i grunden syftade till att alla nordiska medborgare ska ha tillgång till en fungerande datakommunikation oavsett var de bor. Svenneling framhöll att den ökande digitaliseringen måste ske på ett användarvänligt sätt där medborgarna sätts i fokus och där hänsyn även tas till den del av befolkningen som inte kan hantera olika digitala system. Utskottet för tillväxt och utveckling i såg även positivt på Nordiska 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 ministerrådets deklaration om att och ska vara digitalt ledande, och det var utskottets uppfattning att de tio att-satserna i de tre medlemsförslagen konkretiserar och stöder denna ambition. Ordföranden för utskottet för kunskap och kultur i Jorodd Asphjell (A) redogjorde för ett medlemsförslag om ökad budget för nordiskt översättningsstöd. Upprinnelsen till förslaget var det faktum att många av de vinnande verken av och barn- och ungdomslitteraturpris inte översätts till övriga nordiska språk. Utskottet fann det beklagligt att stora medel används till arrangemangen kring rådets priser, som befolkningen i inte kan ta del av den nordiska litteraturen på sina egna språk. Den konservativa gruppens talesperson (M) framhöll att det var ett bra förslag som kunde bidra till en större tillgänglighet av nordisk litteratur, men ville ha med tillägget att kostnaden för en lite bredare översättning bör prioriteras inom budget. Årets aktualitetsdebatt hölls på temat fredsförmedling. Temat valdes mot bakgrund av medlemsförslaget om att förstärka fredsförmedling som ett nordiskt varumärke, och efter avslutad debatt antogs förslaget. Inbjuden att tala på det valda temat var förre president och Nobels fredspristagare . I sitt anförande talade om kopplingen mellan konfliktlösning och nordiska värden. lyfte den nordiska modellen som den bästa och mest välfungerande samhällsmodell som finns eftersom den verkar för jämlikhet som i sin tur skapar tillit. Gemensam nämnare för kriserna i världen , menade , är en upplevelse av ojämlikhet. De politiska utmaningarna hänger ihop med människors livskvalitet, vilket även är något som måste beaktas vid fredsförmedling för att bygga hållbar fred, det vill säga en fred som inte endast består av frånvaron av våld utan även tillgång till olika möjligheter i samhället. Om inte detta perspektiv beaktas kommer alltid politikens legitimitet att stå på en svag grund. På anförandet följde en lång rad frågor som dels relaterade till det liggande medlemsförslaget, dels handlade om kvinnors roll, historiens roll, desinformation, atomvapen, och läget i . Från den svenska delegationen deltog (M) och (S) i den efterföljande debatten. Vid generaldebatten behandlades samarbetsministrarnas redogörelse och betänkandet över ministerrådsförslag om Nordiska ministerrådets samlade budget 2018, som godkändes. (H) sammanfattade läget i den internationella politiken som krävande och spännande och menade sig aldrig ha upplevt större internationellt intresse för än . Målet för samarbetsministrarna är ett aktuellt och relevant nordiskt samarbete som klarar att svara på de utmaningar som finns i regionen. 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 Det norska ordförandeskapet har haft tre huvudspår, i omställning, i och i världen. Bland annat har beslut fattats om att upprätta ett ad hoc-ministerråd för digitalisering som ska vara verksamt under perioden –2020, i vilket även de baltiska länderna deltar. samarbete upprättats om integration, flyktingar och invandrare, och de nor- diska statsministrarna har även tagit initiativ till to Global Challenges med målet att dela nordiska lösningar för hållbar energi, statsut- veckling, välfärd, mat och jämställdhet. lanserat ett eget program för att stärka arbetet med Agenda 2030: Generation Efter anförandet tackade president (ÅC) för ett gott samarbete i budgetprocessen. initiala önskemål om en forskningspolitisk redogörelse, One Health, bioenergiintegration och gräns- hinder har alla beaktats i budgeten. Även senare tillkomna förslag om flyk- tingbarns hälsa, nordisk insats i globalt freds- och försoningsarbete, nordiska public service-kanaler, sjöfartsrisker och miljösäkerhet i arktisk sjöfart samt långsiktig finansiering av de fem samarbetsorganen under utbildningssektorn har gett resultat. I den efterföljande debatten deltog från den svenska delega- tionen (C), (M) och (SD).