frsrdg · H604JO1 · 2018-11-14 00:00:00 — efterfrågade i en inlaga i målet ett beslut i jävs- frågan. Han hade då blivit informerad om att den in- planerade huvudförhandlingen kvarstod och att rätten skulle bestå av t f rådmannen och två domare från . Jag tillfrå- gade AA om han ändock ville ha ett beslut i jävsfrågan och fick ett svar som jag tolkade som att han efterfrågade ett beslut. Jag skrev ett protokoll där jag redogjorde för saken och att frågan om jäv hade förfallit och att tingsrätten därför inte vidtog någon ytterligare åtgärd (avseende frågan om jäv). D O M S T O L A R Tingsrätten borde möjligen ha prövat jävsfrågan oberoende av att CC inte skulle delta i huvudförhandlingen. I övrigt anser jag att tingsrätten inte kan kritiseras för hur jävsfrågan har handlagts. Till yttrandet fogades följande yttrande av rådmannen : AAhar under målets handläggning framfört kritik mot mig. bad han att få målet omlottat till annan domare. Lagmannen besvarade hans skrivelse och förklarade att part inte har rätt att ”välja” domare. Hon förklarade vidare att hon inte uppfattat hans skri- velse som en jävsinvändning. AA därefter framfört nya klagomål som till slut blivit så besvärande för mig att jag bedömt det som olämpligt att döma i målet. I samband med att hans inlaga med jävsinvändningen kom bestämde jag mig för att jag inte skulle delta i avgörandet. Jag vill minnas att jag meddelade parterna detta men i skrivande stund hittar jag ingen notering om den sa- ken. Jag meddelade lagmannen och vi kom överens om att låna in domare från . EE åtog sig att vara ordförande. I och med det ansåg jag att jävsfrågan var överspelad. Sedan hände det sig att AA begärde någon ytterligare åtgärd i målet och att jag svarade på hans förfrågan och förklarade att förberedelsen var avslu- tad, vilket den var enligt ett föreläggande enligt RB 42:15a. Att skicka hela akten till och tynga någon där med en, som jag bedömde det obe- tydlig fråga, tyckte jag inte var någon bra idé. hade ställt upp för att hjälpa oss och skulle naturligtvis belastas så lite som möjligt. Så jag skrev svaret själv. Jag besvarade även ytterligare en fråga från AA. Jag är med- veten om att agerandet kan strida mot RB 4:15 som ju förutsätter synnerlig olägenhet av ett uppskjutet svar men det var angeläget att få målet avgjort. AAkommenterade tingsrättens yttrande och uppgav bl.a. att varken lagmannen eller rådmannen hade informerat honom om att de hade kom- mit överens om att rådmannen skulle avträda från handläggningen av målet. I ett beslut anförde JO följande. Rättslig reglering och bedömning I 4 kap. 15 § (RB) anges att en domare endast ska vidta sådana åtgärder som inte utan synnerlig olägenhet kan skjutas upp – och som inte in- nefattar ett avgörande av målet – efter det att en fråga om jäv mot domaren har uppkommit. Vidare anges att om en part i rätt tid har gjort en invändning om jäv mot en domare ska rätten, så snart det kan ske, ge ett särskilt beslut i frågan. Av utredningen i ärendet framgår att AA anmälde jäv mot rådmannen i en inlaga som kom in till tingsrätten . BB har uppgett att hon med anledning härav i samråd med CC beslutade att han inte skulle delta i huvudförhandlingen i målet och att tingsrätten därmed ansåg att frågan om jäv hade fallit. Av utredningen framgår dock att CC därefter handlade olika frågor i målet och att det inte rörde sig om sådana åtgärder som en domare enligt 4 kap. 15 § RB får utföra trots en anmälan om jäv mot honom eller henne. CChar uppgett att han vill minnas att han meddelade parterna att han inte skulle delta i avgörandet av målet. Detta motsägs av och det finns inte nå- gon uppgift i utredningen som tyder på att parterna fick något sådant med- delande. Enligt dagboksbladet lottades inte heller målet om till någon annan D O M S T O L A R Ett beslut med anledning av anmälan om jäv fattades av BB först , dvs. drygt efter det att AA förde fram invändningen om jäv. Handläggningen av jävsinvändningen har alltså inte hanterats på ett korrekt sätt. För detta förtjänar både BB och CC kritik. Vad AA i övrigt har fört fram i ärendet ger inte anledning till någon ytterli- gare åtgärd eller något uttalande från min sida. Disciplinansvar för en rådman som inte meddelat domar inom föreskrivna tidsfrister i tre mål (Dnr 2436-2017, 3061-2017) Beslutet i korthet: En rådman vid meddelade inte domar inom föreskrivna tidsfrister i fyra mål. sköt han upp domarna vid sammanlagt 18 tillfällen så att de meddelades mellan två och en halv vecka och efter de avslutade huvudförhand- lingarna. Det var fråga om bl.a. ett vårdnadsmål och två brottmål med häk- tade personer. I ett beslut ansåg JO att rådmannen hade åsidosatt sina skyldigheter i anställningen på ett sätt som utgjorde tjänsteförseelse och överlämnade frågan om disciplinansvar för rådmannen till Statens ansvars- nämnd. I ett beslut tilldelade rådmannen en varning. ansåg att det inte var acceptabelt att upprepade gånger flytta fram dagen för en doms meddelande på sätt som rådmannen hade gjort i tre av målen. Rådmannen hade därför uppsåtligen åsidosatt sina skyldigheter i anställningen på ett sådant sätt att en tjänsteförseelse, som inte var ringa, förelåg. beslut har vunnit laga kraft och JO avslutar därför ärendena. Initiativet (JO:s ärende med dnr 2436-2017) JO mottog en anonym skrivelse samt dagboksblad i tre mål vid . Av handlingarna framgick bl.a. följande: Det första målet (ett tvistemål) Målet inleddes genom en ansökan om stämning som kom in till tingsrätten . Efter skriftväxling hölls sammanträde för muntlig förberedelse i målet den Såvitt det gick att utläsa hölls huvudförhandling . D O M S T O L A R var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsan- hopning kommer dom i målet att meddelas först kl. 11.00./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbets- anhopning kommer dom i målet att meddelas först kl. 11.00./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbets- anhopning kommer dom i målet att meddelas först kl. 11.00./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbets- anhopning och mellankommande ledighet kommer dom i målet att meddelas först kl. 11.00./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsanhop- ning och mellankommande ledighet kommer dom i målet att meddelas först kl. 11.00./AA”. meddelade tingsrätten dom i målet. Det andra målet (ett tvistemål) Enligt vad som framgick hölls huvudförhandling i målet . var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsan- hopning kommer dom att meddelas först / AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsan- hopning kommer dom att meddelas först / AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsan- hopning kommer dom att meddelas först / AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsan- hopning kommer dom att meddelas först / AA”. Det tredje målet (ett brottmål) Såvitt det gick att utläsa hölls huvudförhandling i målet mellan 2017. var antecknat: ”BESLUT: Då det behövs ytterligare tid för färdigställande av dom kommer denna att meddelas . /AA”. var antecknat: ”BESLUT: Då det behövs ytterligare tid för färdigställande av dom kommer denna att meddelas . /AA”. meddelades dom i målet. Eftersom det framgick att domarna i de tre målen hade skjutits fram och det i tingsrättens första mål kunde vara fråga om långsam hand- läggning av målet i sig beslutade JO att ut- reda frågorna i ett särskilt ärende. Anmälan (JO:s ärende med dnr 3061-2017) I en anmälan till JO framförde BB klagomål mot . Hon uppgav att tingsrätten hade flyttat fram domen i ett brottmål, där D O M S T O L A R den tilltalade var häktad, . Tillsammans med anmälan lämna- des ett dagboksblad, av vilket bl.a. följande framgick: Såvitt det gick att utläsa hölls huvudförhandling i målet mellan 2017. var antecknat: ”BESLUT: Då ytterligare överläggning och tid för färdigställande av dom behövs kommer dom i målet att meddelas först den 21 april 2017./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Då ytterligare överläggning och tid för färdigställande av dom behövs kommer dom i målet att meddelas först den 26 april 2017./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Då ytterligare tid för färdig- ställande av dom behövs kommer dom i målet att meddelas först den 28 april 2017./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsan- hopning kommer dom i målet att meddelas först den 3 maj 2017./AA”. var antecknat: ”BESLUT: Med anledning av arbetsanhop- ning behövs ytterligare tid för färdigställande av dom varför denna kommer att meddelas först den 5 maj 2017./AA”. JO uppmanade tingsrätten i två separata remisser att lämna upplysningar om och yttra sig över hur handläggningen av målen förhöll sig till 17 kap. 9 § andra stycket respektive 30 kap. 7 § andra stycket , RB, samt lämp- ligheten i att skjuta fram domarna vid så många tillfällen som varit fallet. I fråga om det första tvistemålet skulle det av yttrandet även särskilt framgå hur hand- läggningen av målet förhöll sig till bestämmelsen i 42 kap. 6 § tredje stycket RB. Tingsrätten (lagmannen ) skickade in följande gemensamma yttrande i de båda ärendena: Tingsrätten har uppmanats att yttra sig över hur handläggningen av vissa mål förhåller sig till 17 kap. 9 § andra stycket respektive 30 kap. 7 § andra stycket (RB). Upplysningar om handläggningen och an- ledningen till att domarna sköts fram på sätt skett har lämnats av rådmannen AA.Upplysningarna bifogas [följer nedan, JO:s anm.]. Även chefsrådman- nen på den avdelning som AA arbetar på har fått tillfälle att yttra sig. Även det yttrandet bifogas [följer nedan, JO:s anm.]. Då huvudförhandling ägt rum, skall enligt 30 kap. 7 § andra stycket RB, samma eller sist nästa helgfria dag överläggning hållas och, om det kan ske, dom beslutas och avkunnas. Finnes rådrum för domens beslutande eller av- fattande oundgängligen erforderligt, må rätten besluta anstånd därmed; do- men skall dock, om ej synnerligt hinder möter, skriftligen avfattas och med- delas, då den tilltalade är häktad, inom och i annat fall efter förhandlingens avslutande. Avkunnas ej domen vid huvudför- handlingen, skall den avkunnas vid annat rättens sammanträde eller ock meddelas genom att den hålles tillgänglig å rättens kansli; vid huvudför- handlingen skall underrättelse givas om tiden och sättet för domens med- delande. En i princip likalydande men något generösare reglering för tvis- temålen finns i 17 kap. 9 § andra stycket RB. Enligt min mening är utrymmet att inte avkunna dom något större än vad lagtexten ger uttryck för. Kravet på att rådrum för domens D O M S T O L A R beslutande och avfattande ska vara oundgängligen erforderligt tillämpas nog i vardagen oftare än vad texten enligt sin ordalydelse föreskriver. Men om det inte är stora eller komplicerade mål är det ett oavvisligt krav att domen hålls tillgänglig inom i häktade mål. I vart fall målet om grov fridskränkning har enligt min mening inte motiverat än för domens meddelande. Möjligen kan målet avseende grov våldtäkt motivera en . Men att på sätt skett skjuta på dom vid uppre- pade tillfällen och även underlåta att meddela domarna inom den före- skrivna fristen, särskilt i häktade mål, har inte bara varit olämpligt utan i strid mot bestämmelser om tiden för tillhandahållande av domar. Jag blev varse det inträffade alldeles innan JO:s remiss kom och jag grubblade över frågan om jag skulle anmäla förfarandet till . När remissen kom valde jag att skrinlägga en sådan åtgärd, eftersom JO nu granskar ärendet. Jag menar att den upprepade un- derlåtelsen att inte meddela dom i rätt tid är en så allvarlig försummelse att frågan bör underställas för bedömning. När det slutligen gäller uppmaningen att särskilt yttra sig över handlägg- ningen av det första tvistemålet är uppenbart, att domaren fram till den muntliga förberedelsen inte drivit målet mot ett avgörande på ett sätt som förutsätts i RB. Protokollet från förberedelsen finns inget att anmärka på, och tid för huvudförhandling inbokades vid sammanträdet för den muntliga förberedelsen. Huvudförhandlingen hölls också . Jag utgår från att det inte fanns lediga tider för huvudförhandling innan . Att tiden för domens meddelande därefter uppsköts upprepade gånger och att den inte meddelades förrän har behandlats ovan som en olämplig och med RB oförenlig tidsutdräkt. Chefsrådmannen har sedan vi uppmärksammade brister i handlägg- ningen haft samtal med domaren ifråga. Tillsynen av domarens rotel har intensifierats. Chefsrådmannen uppgav följande: indelades tingsrätten i två avdelningar och i samband härmed tillträdde jag som chef för den ena avdelningen och blev då AA:s närmaste chef. Det kom till min kännedom att AA hade skjutit fram domar i några mål. Jag hade i anledning härav ett samtal med AA som följdes av ytterligare samtal och . Vid dessa samtal framhöll jag vikten av att domar meddelas inom angivna tidsramar. AA förklarade sig införstådd med mina påpekan- den och framhöll att domarna borde ha meddelats . Rådmannen AA uppgav följande: Målet gällde ersättning ur en bilförsäkring. Beträffande handläggningen så gjordes en preskriptionsinvändning från svaranden och tanken var att meddela mellandom i den frågan då en preli- minär bedömning gav vid handen att preskriptionsinvändningen skulle bi- fallas. Parterna kom dock att föreläggas att slutföra sin talan gällande pre- skriptionsfrågan först och hade parterna gjort detta. Målet blev därefter liggande till då jag gick ige- nom målet noggrannare för att meddela mellandom. Vid denna genomgång kom jag till bedömningen att talan inte var preskriberad. Eftersom en mel- landom då inte skulle vara särskilt meningsfull kontaktade jag ombuden och vi kom fram till att det var bättre att förbereda målet för en huvudför- handling. D O M S T O L A R Beträffande meddelande av dom kan endast konstateras att denna skju- tits fram alltför . Målet var visserligen inte okomplicerat men borde ha varit färdigt åtminstone . Vecka 9 hade jag semester. Målet gällde vårdnad, boende och umgänge med barn. Huvudförhandling ägde rum . Datum för dom be- stämdes till . Vecka 9 (–) hade jag semester. Domen tog att färdigställa än förväntat då jag inte var övertygad om att vad som beslutats vid överläggningen var korrekt. Domen kom dock slutligen att utformas i enlighet med detta. Dom meddelades först [rätteligen , JO:s anm.]. Målet gällde grov våldtäkt med utvisningsyrkanden mot de tre tilltalade. Huvudförhandlingen ägde rum samt Domskrivningen tog än beräknat bl.a. beroende på att målet var ganska omfattande och att utvisningsyrkandena tog särskild tid att be- döma då innan i ett snarlikt mål ogillat utvisnings- yrkandena medan vi ansåg att dessa yrkanden i aktuellt mål borde bifallas. Dom borde ha kunnat meddelas åtminstone till . Målet gällde ansvar för grov fridskränkning mellan två särbor. Huvudförhandlingen ägde rum 2017. vudförhandlingens avslutande meddelades att dom skulle meddelas . Vid överläggning bestämdes preliminärt att den till- talade skulle dömas för grov fridskränkning och inte för de enskilda brotten som ingick i gärningsbeskrivningen men att jag skulle kontrollera att detta stämde överens med praxis och doktrin. Då jag började skriva domen och kontrollera praxis, förarbeten och dokt- rin kom jag fram till att den preliminära bedömningen nog var felaktig var- för jag försökte få tag på nämndemännen. Med anledning av att jag behövde mer tid för att författa domen och överlägga med nämndemännen beslutade jag att skjuta på domen, med hänsyn till påskhelgen, till . Vid fortsatt skrivande kom jag fram till att rättens ursprungliga bedöm- ning var den korrekta och nämnden kontaktades. Jag behövde ytterligare tid för domskrivning och tvingades inse att jag behövde skjuta på domen igen, till . Domskrivningen tog än jag kunnat föreställa mig och jag blev inte klar till varför jag flyttade på datum för dom till . Den 26–hölls huvudförhandling i ett tvistemål där jag var refe- rent. Jag hann under inte skriva dom i den utsträckning jag hoppats. Jag tvingades därför skjuta på domen ytterligare en gång, till [rätteligen ytterligare en gång, från till , JO:s anm.]. Tidsutdräkten är givetvis ytterst olycklig. JO begärde in domarna och ytterligare handlingar i de aktuella målen. I fråga om det andra tvistemålet framgick det att tingsrätten hade beslutat att flytta fram tidpunkten för meddelande av dom även och att dom meddelades . D O M S T O L A R I fråga om det första brottmålet framgick det bl.a. att det var fråga om tre tilltalade: en var och hade tidigare varit häktad i målet men var inte det vid tiden för domen, en var troligen och häktad vid tiden för domen och en var och häktad vid tiden för domen – samtliga var alltså under . I fråga om det andra brottmålet framgick det att dom meddelades . JO hämtade även in information om att AA började arbeta som rådman vid tingsrätten och att han hade varit ansvarig domare för det första tvistemålet. Rättslig reglering angående tidsfrister för meddelande av domar I 17 kap. 9 § andra stycket RB, som avser rättegången i tvistemål, anges att då huvudförhandling har ägt rum ska överläggning hållas eller senast nästa helgfria dag och om det är möjligt dom beslutas och avkunnas. Om det med hänsyn till målets beskaffenhet krävs rådrum för att besluta eller avfatta domen ska den meddelas senast efter avslutad huvudförhandling. Ytterligare anstånd kan äga rum om det finns synnerligt hinder. Som skäl för ytterligare anstånd anges kommentar att rättsfrågorna i målet är av synnerligen svårlöst beskaffenhet och kräver ingående överväganden eller att utredningen är synnerligen omfattande och dess genomgång inte hinns med un- der den tid som annars står till buds (m.fl., Nya jämte lagen om dess införande, 1949, s. 189). När det gäller rättegången i brottmål finns motsvarande bestämmelse i 30 kap. 7 § andra stycket RB. Möjligheterna att inte avkunna dom i anslutning till huvudförhandlingen är emellertid mindre än i tvistemål. Enligt bestämmel- sen får anstånd endast beslutas om det är ”oundgängligen erforderligt” och do- men ska, om den tilltalade är häktad, meddelas inom och i andra fall efter avslutad huvudförhandling. Även i brottmål kan ytterli- gare anstånd komma i fråga om det finns synnerligt hinder. Enligt 29 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöver- trädare, LUL, ska mål mot den som inte har fyllt alltid behandlas skynd- samt. Om det väcks allmänt åtal mot den som inte har fyllt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse , ska de tidsfrister följas som är föreskrivna för åtgärder i mål där den tilltalade är häktad. Enligt 30 § LUL ska dom i mål mot den som inte har fyllt avkunnas muntligen vid huvudförhandlingen, om det inte möter synnerliga hinder. I öv- rigt gäller 30 kap. 7 § RB. JO:s bedömning och överlämnande av ärendena till I ett beslut gjorde JO följande bedöm- ning i fråga om rådmannens långsamma handläggning av det första tvistemålet och underlåtenhet att meddela domar inom föreskrivna tidsfrister i samma mål samt i de övriga tre målen: D O M S T O L A R Långsam handläggning av det första tvistemålet I regeringsformen finns ett uttryckligt krav på att en rättegång ska genomföras inom skälig tid (2 kap. 11 § andra stycket). Vidare anges det i 42 kap. 6 § tredje stycket RB att rätten ska driva förberedelsen av ett tvistemål med inriktning på ett snabbt avgörande. Denna förpliktelse ska rätten fullgöra genom formell och materiell processledning. Enligt 42 kap. 6 § fjärde stycket RB ska rätten upp- rätta en tidsplan för målets handläggning, om det inte på grund av målets be- skaffenhet eller av något annat skäl är obehövligt. Enligt 42 kap. 9 § tredje stycket RB ska rätten normalt hålla ett sammanträde för muntlig förberedelse efter det att ett skriftligt svaromål har kommit in. Av utredningen framgår att målet inleddes vid tingsrätten . Ett sammanträde för muntlig förberedelse hölls först , dvs. Den egentliga handläggningen präglades av flera längre uppehåll från tingsrättens sida, bl.a. mellan och och mellan och , då AAkontaktade parterna om hur målet skulle handläggas i fortsättningen. Nå- gon tidsplan upprättades aldrig och målet avslutades genom att domen medde- lades (se nedan) , dvs. efter en total handläggningstid på nära . I remissvaret uppger tingsrätten att det är uppenbart att den ansvarige doma- ren inte har drivit målet framåt mot ett avgörande i tiden före den muntliga förberedelsen. Jag instämmer i den bedömningen. Av inhämtad information från tingsrätten framgår att AA varit ansvarig domare för målet alltsedan han tillträdde sin tjänst . Om AA hade gjort vad han skulle enligt de ovan angivna reglerna i RB hade handläggningstiden sannolikt förkortats betydligt. Det har inte varit fråga om något extraordinärt mål. AA förtjänar kritik för den långsamma handlägg- ningen av målet. Underlåtenhet att meddela domar inom föreskrivna tidsfrister Huvudförhandling i målet, som alltså avsåg en fordran, hölls med AA som s.k. ensamdomare. Parterna underrättades vid huvudför- handlingens slut om att domen skulle meddelas genom att hållas tillgänglig på rättens kansli , . , oklart , beslutade AA att domen, med anledning av arbetsanhopning, skulle meddelas först den 13 feb- ruari 2017. Därefter beslutade AA att, bl.a. med anledning av arbetsanhopning, skjuta upp meddelandet av domen a)till , b)till , c)till , d)till , . Domen i målet meddelades , dvs. efter att huvudförhandlingen hade avslutats. D O M S T O L A R Domen omfattar elva sidor. De egentliga domskälen omfattar fyra sidor. En- ligt huvudregeln i 17 kap. 9 § RB skulle AA ha meddelat den skrivna domen eller . Endast om det fanns synnerligt hinder mot att meddela domen inom hade den kunnat meddelas se- nare. AA har inte åberopat något synnerligt hinder i sitt svar med anledning av JO:s remiss, och jag kan inte heller se att det funnits något synnerligt hinder mot att meddela domen inom den tid som är huvudregel enligt lagen. AA skulle därför ha meddelat domen , och det var fel av honom att inte meddela domen förrän , dvs. efter huvud- förhandlingen. Huvudförhandling i målet – som avsåg vårdnad, boende och umgänge med barn – hölls med AA som ordförande och tre nämndemän. Parterna underrättades vid huvudförhandlingens slut om att domen skulle med- delas genom att hållas tillgänglig på rättens kansli , . , oklart , beslutade AA att domen, med anledning av arbetsanhopning, skulle meddelas först . Därefter beslutade AA att skjuta upp meddelandet av domen, bl.a. med anledning av arbetsanhopning och att det krävdes ytterligare överläggning a)till , b)till , c)till , d)till , e)till , . Domen i målet meddelades , dvs. efter att huvudförhandlingen hade avslutats. Domen omfattar 13 sidor. De egentliga domskälen omfattar tre och en halv sida. AA har som skäl för att det tog att skriva domen åberopat att han inte var övertygad om att vad som beslutats vid överläggningen var korrekt. Det hade dock varit hans skyldighet att planera sitt arbete så att det funnits utrymme för att reda ut tveksamheter av olika slag, och jag anser inte att det funnits synnerligt hinder mot att meddela domen inom den tid som är huvud- regel enligt lagen. AA skulle därför ha meddelat domen , och det var fel av honom att meddela domen först , dvs. Målet gällde tre tilltalade som åtalats för grov våldtäkt, våldtäkt och miss- handel. En av de tilltalade var , en var och häktad, och den tredje var troligen och häktad. Huvudförhandlingen hölls , , den 31 ja- nuari 2017 och med AA som ordförande och tre nämnde- män. Parterna underrättades vid huvudförhandlingens slut om att domen skulle D O M S T O L A R meddelas genom att hållas tillgänglig på rättens kansli , . , oklart , beslutade AA att domen, då det behövdes ytterligare tid för att färdigställa denna, skulle meddelas , oklart . , också oklart , beslutade AA att domen, då det återigen behövdes ytterli- gare tid för att färdigställa domen, skulle meddelas , även oklart . Domen meddelades , dvs. två och en halv vecka efter att huvudförhandlingen hade avslutats och efter det datum då den enligt huvudregeln i 30 kap. 7 § RB skulle ha meddelats.