frsrdg · H504RS1 · 2018-02-21 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:RS1 Riksdagsstyrelsen har vid sitt sammanträde beslutat om årsredovisning för . talman (ordförande) (Biträdande riksdagsdirektör) RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 All offentlig makt i utgår från folket Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt och förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. är folkets främsta företrädare uppgift är att stifta lagar, besluta om skatt till staten och bestämma hur statens medel ska användas. ska också granska rikets styrelse och förvaltning. utses genom fria, hemliga och direkta val. Ordinarie val till hålls . Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som har fyllt och som är eller har varit bosatt i riket. består av en kammare med 349 ledamöter. väljer inom sig för varje valperiod en talman och tre vice talmän som leder arbete. väljer även 15 utskott som bereder ärenden inför beslut i kammaren samt en med regeringen i vissa EU-frågor. Huvuduppgiften för är att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla de resurser, det stöd och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att •svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. •svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier •främja kunskapen om och arbete •vårda och bevara byggnader och samlingar •vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Året som gått .................................................................................................. Styrning och uppföljning ..................................................................... Personal och organisation .................................................................... 2 Sammanfattning – resultat och utveckling ...................................... 3 Uppdrag och resultat per uppdragsområde 2017..................................... Kammare och utskott – uppdragsområde A....................................... Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B............................. Kunskap om – uppdragsområde C..................................... byggnader och samlingar – uppdragsområde D.............. Myndighet och arbetsgivare – uppdragsområde E............................. 4.4 Tilläggsupplysningar och noter ............................................................ 4.5 Sammanställning över väsentliga uppgifter.......................................... RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Vid öppnande fick alla riksdagsledamöter en liten skrift i sin hand med titeln . Det var en av flera aktiviteter för att uppmärksamma att första riksdagsordning såg da- gens ljus 1617. Det var då rikskansler utarbetade ett förslag till riksdagsordning, han tyckte att det behövdes tydliga spelregler för riksda- blev det en lag, som ändrats med tidens gång. är riksdagsordningen ett av flera styrdokument för Riksdagsförvalt- ningen i uppdraget att stödja den parlamentariska processen. ska alltid prioritera stödet till kammarens och utskottens arbete, de områden som riksdagsordningen fokuserar på. Det gör vi bland annat genom att se till att planeringen för kammarens arbete är god och att stödet till utskotten fun- gerar väl och utvecklas. För att den parlamentariska beslutsprocessen ska fungera behöver förvalt- ningen också se till att förutsättningar finns i ett längre perspektiv. har förvaltningen särskilt fokuserat på några viktiga områden: valförberedel- ser, säkerheten i , renovering av ledamotshuset och demokratijubi- Förberedelserna inför nästa års riksdagsval är i full gång. För att arbetet ska ske så smidigt, effektivt och koordinerat som möjligt finns en valsamordning som håller ihop helheten. Säkerhet i bred bemärkelse är också en central fråga. som påbörjades har fortsatt . Flera nya kompetenser har rekryterats och nya arbetssätt har börjat användas. Vi arbetar alltmer systema- tiskt med säkerhet utifrån strategiska bedömningar av skyddsvärden, hot och En viktig del är informationssäkerheten, som särskilt gör sig gäl- lande i samband med riksdagsval. hus ska även fungera för riksdagsarbetet. ringar och moderniseringar är därför nödvändiga. beredelser pågått inför den renovering av ledamotshuset som ska starta hösten Det handlar bland annat om att säkerställa att fastigheten anpassas till de verksamhetsbehov som finns hos ledamöter, partikanslier och förvaltningen och att omflyttningarna går smidigt. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Demokratijubileet ska högtidlighålla att det är demokratin fick sitt genombrott i . Den parlamentariska kommitté som riksdagsstyrelsen utsett till att förbereda jubileet –2022 får stöd av ett demokratisekretariat som förvaltningen nu bygger upp. Inledningsvis nämnde jag vikten av spelregler för arbete. Samma sak gäller för . Vi skapar gemensamma spelregler för att kunna samarbeta enligt vår vision Tillsammans för bästa. har förvaltningen arbetat med ett förslag till medarbetarpolicy, en gemensam plattform för hur vi vill förhålla oss till varandra. Vi strävar efter en arbetsplatskultur där alla känner trygghet, tillit och delaktighet. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 är folkets främsta företrädare. Den stiftar lagar, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. är förvaltningsmyndighet och har till uppgift att stödja arbete. Förvaltningen ska se till att kammaren, utskotten, , övriga riksdagsorgan och ledamöterna får det stöd och den service de behöver. ska också informera all- mänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella kontakter. för att vårda byggnader och samlingar samt för myndighets- och uppdrag är att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att • svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. • svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikans- • främja kunskapen om och arbete • vårda och bevara byggnader och samlingar • vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. verksamhet regleras i lagar och föreskrifter. läggande bestämmelserna finns i regeringsformen, riksdagsordningen och instruktion.1 Mer detaljerade bestämmelser finns i fö- reskriften om förvaltningens arbetsordning. I den så kallade BEA-lagen finns leds av riksdagsstyrelsen. Styrelsen består av riksda- gens talman, som är ordförande, och tio riksdagsledamöter. överlägger om planering av riksdagsarbetet och beslutar i ärenden av större vikt som rör förvaltningen. Vid styrelsens sammanträden deltar även de vice talmännen och gruppledarna för de partier som inte är representerade i styrel- De har yttranderätt men deltar inte i riksdagsstyrelsens beslut. Riksdagsdirektören är chef för myndigheten och är föredragande i styrelsen. Under styrelsen leder riksdagsdirektören ledamots- I det samråder förvaltningen och ledamöter om frågor som är av större 1 Lagen (2011:745) med instruktion för . 2 BEA-lagen, lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myn- RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 vikt eller principiell betydelse för ledamöterna, som till exempel deras administrativa stöd, tekniska utrustning och lokaler. Förvaltningens ledningsgrupp samråder kring övergripande frågor som rör förvaltningen. Gruppen består av riksdagsdirektören och avdelningscheferna. 1.3 Styrning och uppföljning verksamhet ska bedrivas effektivt och enligt gällande rätt. Den ska också vara kostnadseffektiv. Förvaltningen arbetar systematiskt med planering och uppföljning för att säkerställa verksamhetens kvalitet och effektivitet. Riksdagsstyrelsen fattar beslut om en strategisk plan som anger de övergripande prioriteringarna och om en årlig verksamhetsplan för förvaltningen.3 I styrelsens uppgifter ingår också att lägga fram förslag till anslag och besluta om anslagsdirektiv.4 Planeringsprocessen utgår från de lagar och föreskrifter som gäller för och samt de uppgifter och uppdrag som riksdagsstyrelsen beslutar om. Riksdagsdirektören beslutar om en internbudget som tillsammans med bland annat verksamhetsplanen och anslagsdirektivet är styrande för verksamheten . Verksamheten är indelad i följande fem uppdragsområden som utgår från förvaltningens övergripande uppdrag: A.Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. B.Stöd och service till ledamöter och partikanslier C.Kunskap om och arbete D.Vård och bevarande av byggnader och samlingar E.Myndighet och arbetsgivare. Riksdagsstyrelsen fattade beslut om förvaltningens verksamhetsplan. Planen beskriver vad förvaltningen ska göra för att nå de långsiktiga målen i den strategiska planen. Förvaltningen ska säkerställa att de it-system som stöder den parlamentariska berednings- och beslutsprocessen är stabila och tillförlitliga. Det digitala stödet till utskottens och arbete ska vidareutvecklas. Förvaltningen ska fortsätta att förbättra servicen till ledamöterna, bland annat genom att förvalta och utveckla servicecentret. 3 Riksdagsstyrelsen beslutade om en strategisk plan –2018 och reviderade planen . 4 Riksdagsstyrelsen beslutade om anslagsdirektiv för 2017 . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Satsningar på ett förstärkt säkerhets- och informationssäkerhetsarbete fortsät- I planen ingår också att göra arbete mer synligt, till exempel genom att förbereda för högtidlighållande av demokratins genom- Den digitala kommunikationen om ska utvecklas både tekniskt och innehållsmässigt för att möta nya behov och förväntningar. fastigheter ska förvaltas på ett professionellt sätt och svara mot verksamhetens behov, bland annat genom strategisk lokalplanering och pro- jekteringsarbete för ledamotshuset. Förvaltningen ska fortsätta arbetet med att skapa förutsättningar för ett ef- Här ingår till exempel att utveckla medarbetarskapet i för- valtningen och utvärdera arbetet med den strategiska kompetensförsörjningen. ska i första hand prioritera verksamheten inom upp- dragsområdet Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. samheten inom uppdragsområdet Stöd och service till ledamöter och parti- Resultatet av förvaltningens arbete redovisas i korthet i avsnitt 2 Samman- fattning – resultat och utveckling . Parallellt med planeringsarbetet pågår en kontinuerlig uppföljning och kon- troll av verksamheten och budgeten. resulterar bland annat i tertialrapporter, en helårsrapport och en årsredovis- arbetar också med intern styrning och kontroll uti- från bestämmelserna i . Intern styrning och kontroll är den årliga process som syftar till att med rimlig säkerhet säkerställa att en myndighet fullgör sitt verksamhetsansvar. har förvaltningen identifierat ett antal risker som bedömts vara prioriterade med utgångspunkt från att de kan påverka myndighetens möjlig- heter att genomföra sina uppdrag. De prioriterade riskerna och åtgärderna för att minska dem har regelbundet redovisats för riksdagsstyrelsen. Som ett komplement till riskanalyserna genomför samtliga budgetansva- riga chefer en självutvärdering av den interna styrningen och kontrollen i den I samband med att årsredovisningen skrivs under intygar myndighetens led- ning om den interna styrningen och kontrollen är betryggande och redovisar i förekommande fall eventuella brister. Internrevisionen ska stödja ledning genom att själv- ständigt granska, verifiera och bedöma kvaliteten i den interna styrningen och Internrevisionen är fristående från förvaltningens operativa verk- samhet och bedrivs av ett företag med expertis inom internrevision. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 beslutar riksdagsstyrelsen om en internrevisionsplan som pekar ut de verksamheter i förvaltningen som internrevisionen ska granska. Internrevisionen rapporterar till riksdagsstyrelsen . Den externa revisionen bedrivs av enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskar att årsredovisning är upprättad enligt gällande regelverk, att den ger en rättvisande bild i de finansiella delarna och i resultatredovisningen samt att anslagsmedel och inkomster använts enligt anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. behandlar årsredovisning i samband med sin behandling av utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. I utgiftsområdet ingår bland annat förvaltningsanslag. Riksdagsdirektören informerar och svarar på frågor vid ett utskottssammanträde inom ramen för utskottets beredning. 1.4 Personal och organisation är en kunskapsintensiv organisation vars främsta tillgång är en kunnig och skicklig personal. Yrkesgrupperna förenas i det gemensamma uppdraget att stödja den parlamentariska processen. Förvaltningens värdegrund slår fast att förvaltningen ska ge ett professionellt stöd i demokratins tjänst och att stödet ska präglas av kvalitet, kompetens och engagemang. Att kontinuerligt utveckla och höja kompetensen på olika områden är en grundläggande förutsättning för att verksamheten ska kunna ge det stöd och den service som ledamöterna och riksdagsarbetet kräver. Aktuella personaluppgifter och statistik redovisas i avsnitt 3.5. Vissa delar av förvaltningens organisation har setts över . Syftet är att göra verksamheten mer ändamålsenlig och effektiv. Arbetet vid har omorganiserats från tre till två sektioner. På kommunikationsavdelningen har ett sekretariat inrättats med uppgift att samordna det stundande demokratijubileet, då –2022 ska uppmärksamma och högtidlighålla att det är demokratins genombrott i . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 2 Sammanfattning – resultat och utveckling I detta kapitel redovisas en sammanfattning av resultatet för samtliga uppdragsområden och viktigare utvecklingsinsatser. I kapitel 3 redovisas uppdrag, resultat, kostnader och intäkter för respektive uppdragsområde närmare. Kammare och utskott – uppdragsområde A har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •Arbetet i kammaren har genomförts enligt plan. •Riksdagens protokoll har kommit ut i rätt tid. •Utskotten och har fått ett väl fungerande stöd. •Vid inkommande internationella besök har förutsättningarna varit goda för möten av hög kvalitet. har fortsatt att arbeta för att förbättra it-systemen som stöder den parlamentariska processen. Förvaltningen har även genomfört en förstudie för att utreda en modernisering av det tekniska kammarstödet. En övning med krigsdelegationen har genomförts på en plats utanför som ett led i att stärka kontinuitetsförmågan och möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden. Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •Ledamöterna är nöjda med förvaltningens stöd och service. •Faktaunderlag och utredningstjänster fortsätter att levereras och med hög kvalitet. •Arbetsverktygen digitala mötestjänsten, Intranätet och kammarappen har fungerat stabilt och effektivt. •Rätt säkerhetsnivåer har upprätthållits. slutförde arbetet med att införa ett ledningssystem för informationssäkerhet. Ett arbete för att utveckla Intranätet med tjänster som stöder servicecentret har också genomförts, och förvaltningen har fastställt nya rutiner för ansvar, hantering och inköp av gåvo- och försäljningssortiment. Samarbetet mellan utredningstjänsten, och utvärderings- och forskningssekretariatet har utvecklats för att ytterligare stärka stödet till ledamöterna. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Kunskap om – uppdragsområde C har säkerställt att allmänheten, massmedier, vidareinformatörer, skolor och speciella målgrupper har fått möjligheter att få information och kunskap om arbete. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •Det har blivit enklare att söka i, följa och bevaka arbete och beslut i bland annat digitala kanaler. •Tv-produktionen kring arbete har fungerat väl. •Intresset för visningar av samt studiebesök för gymnasieskolan och besök i fortsätter att vara stort och verksamheten håller hög kvalitet. •Kurser och fortbildningsdagar för externa målgrupper har hållit hög kvalitet. har påbörjat arbetet inför riksdagsvalet bland annat genom att ta fram ett koncept för hur information på webbplats och andra digitala tjänster ska utformas. Förvaltningen har även förberett för det demokratijubileum som inleds 2018. En ändrad logotyp för riksdag har beslutats och införts . byggnader och samlingar – uppdragsområde D har utvecklat sitt arbete med att vårda och bevara byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •Fastighetsprojekten har bedrivits enligt plan. •Fastigheter och interiörer förvaltas enligt upprättade planer. •Arbetet med att tillgängliggöra äldre riksdagsdokument har huvudsakligen bedrivits enligt plan. fortsätter att se över och utveckla processerna för förvaltning av fastigheter och interiörer. Bland annat har arbetssättet för att hantera olika förfrågningar utvecklats och servicenivåer etablerats. Arbetet med strategisk lokalplanering har fortsatt och har bland annat innehållit förberedelser för att anskaffa övernattningsbostäder och hyra externa kontorslokaler. Myndighet och arbetsgivare – uppdragsområde E Förvaltningen bedömer att den har varit en väl fungerande myndighet och arbetsgivare, även om sjukfrånvaron har ökat och miljömålen inte nåtts i alla delar. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •Förvaltningen har nått sina arbetsmiljömål. •Sjukfrånvaron har ökat. •Förvaltningen har rätt kompetens på rätt plats. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 •Tillgången till it-stöd är stabil. •Förvaltningen når huvuddelen av sina miljömål. har fortsatt att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och hållbart förbättringsarbete. Ett förslag till medarbetarpolicy har tagits fram, arbetet med värdegrunden har fördjupats och arbetet med att förbättra arbetsprocesser har fortsatt. genomfördes en mätning av klarspråksarbetets effekter. Mätningen visar att medarbetarna i har god kännedom om klarspråk. Intäkter, kostnader och transfereringar Tabell 1 Intäkter, kostnader och transfereringar, samtliga uppdragsområden (tkr) –1 489 626 –1 997 239 –1 567 856 –1 442 940 –1 951 835 –1 534 526 –1 947 706 –2 452 505 –2 030 246 De lägre kostnaderna jämfört mot 2016 beror främst på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har minskat jämfört med föregående år. 5 Ränteintäkt i avsättningen till ledamöters pensioner ingår i beloppet. Bruttoräntan enligt tryggandegrunder (FFFS 2007:24) är –0,(samma bruttoränta som 2016). RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 3 Uppdrag och resultat per uppdragsområde 2017 I detta avsnitt redovisas verksamheten inom respektive uppdragsområde och de resultat som har uppnåtts. 3.1 Kammare och utskott – uppdragsområde A uppdrag inom område A är att svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammaren och utskotten m.m. uppgift är att stifta lagar, besluta om skatt till staten och bestämma hur statens medel ska användas. ska också kontrollera regeringen. Innan kammare fattar beslut måste alla ärenden beredas i ett utskott. Utskotten arbetar också med EU-frågor och följer upp och utvärderar riksdagsbeslut. Tillsammans utgör kammaren och utskotten kärnan i verksamhet, och förvaltningen ska i alla sammanhang särskilt prioritera detta uppdragsområde. I uppdraget ingår att stödja kammarens, utskottens, samt talmannens och de vice talmännens arbete samt internationella arbete. Förvaltningens produktion och försäljning av riksdagstryck hör också hit. Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •Arbetet i kammaren har genomförts enligt plan. har arbetet i kammaren genomförts enligt plan. I några fall har kompletterande ändringar gjorts i sammanträdesplanen för att anpassa kammararbetet efter förändrade förutsättningar. •Riksdagens protokoll har kommit ut i rätt tid. protokoll har tillgängliggjorts i rätt tid i enlighet med reglerna i riksdagsordningen. •Utskotten och har fått ett väl fungerande stöd. har bistått vid utskottens beredning av ärenden samt i övriga åtaganden som ingår i utskottens arbete. Förvaltningen har även bistått i de samråd som hållits med regeringen. Tekniska avvikelser förekom i tre betänkanden . Felen påverkade inte beslut. •Vid inkommande internationella besök har förutsättningarna varit goda för möten av hög kvalitet. Riksdagsledamöterna ska ges möjlighet att i första hand få möta sina motsvarigheter från ett gästande parlament. Vid samtliga inkommande internationella besök har riksdagsledamöterna träffat sina utländska motsvarigheter. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 har fortsatt att arbeta för att förbättra it-systemen som stöder den parlamentariska processen. Förvaltningen har även genomfört en förstudie för att utreda en modernisering av det tekniska kammarstödet. En övning med krigsdelegationen har genomförts på en plats utanför som ett led i att stärka kontinuitetsförmågan och möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden. Tabell 2 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde A (tkr) Fördelningen för uppdragsområdet bedöms i huvudsak som jämförbar med föregående år. Kostnadsökningen hänförs framför allt till förbättring av it-syste- men som stöder den parlamentariska processen. Dessa redovisas under uppdragsområde A. Även fördelade lönekostnader har ökat något. Talmannen och de vice talmännen Talmannen leder riksdagsarbetet och har därmed det yttersta ansvaret för hur riksdagsarbetet planeras och bedrivs. Talmannen leder även kammarens sammanträden och är främsta representant. Talmannen och de tre vice talmännen utgör tillsammans talmanspresidium. Presidiet träffas regelbundet för att avhandla frågor som rör ledningen av arbete. De vice talmännen kan i talmannens ställe leda arbete och kammarens sammanträden. När de inte gör det deltar de vice talmännen i riksdagsarbetet på samma sätt som de andra riksdagsledamöterna. Talmannen har däremot en ersättare i kammaren. Arbetet i och kring kammaren kommer det in ett stort antal ärenden till som ska beredas i utskotten och därefter debatteras och beslutas i kammaren. registrerar och kontrollerar alla ärenden, inklusive EU-ärenden6, och föreslår till vilket utskott ärendena ska hänvisas. Förvaltningen ansvarar även för det löpande stödet till arbetet i kammaren, bland annat konstitutionell rådgivning, för planeringen av riksdagsarbetet under och valperioden samt för granskning av interpellationer, skriftliga frågor, motioner m.m. 6 Förvaltningens EU-samordningsarbete redovisas i efterföljande avsnitt. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 En viktig uppgift för är att stödja planeringen av ar- betet i kammaren. Utgångspunkten är att beslut ska kunna fattas i rätt tid och i rätt ordning, att det ska finnas utrymme för oförutsedda debatter och att ar- betsbelastningen ska vara rimlig. Centralt är att kammarplaneringen ska göra det möjligt för att fatta beslut om propositioner m.m. som lämnats in, och som beretts i utskotten. Kammarplanerna ska också underlätta för le- damöternas planering av eget arbete och ge utrymme för ledamöternas aktivi- teter utanför , till exempel för arbete i valkretsen. Kammarens sammanträdestillfällen fastställs i sammanträdesplaner som beslutas av talmannen efter samråd med riksdagsstyrelsen.