frsrdg · H604RS6 · 2018-12-12 00:00:00 — Framställning till 2018/19:RS6 Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter antog en ny säkerhetsskyddslag som ersätter den nuvarande säkerhetsskyddslagen (1996:627). Den nya säkerhetsskyddslagen (2018:585) träder i kraft . I framställningen föreslås att lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ersätts av en ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Förslaget innebär att de ändringar som bedöms nödvändiga med anledning av den nya säkerhetsskyddslagen förs in den nya lagen. Det är främst fråga om införande av begrepp som är centrala för säkerhetsskyddslagstiftningen: säkerhetskänslig verksamhet, säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, säkerhetsskyddsåtgärder och säkerhetsskyddsanalys. Övriga bestämmelser förs över till den nya lagen. Vidare föreslås en följdändring i säkerhetsskyddslagen. Den nya lagen och följdändringen i säkerhetsskyddslagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................ 2.1 Förslag till lag om säkerhetsskydd i och dess 2.2 Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585).............. 3 Ärendet och dess beredning......................................................................... 4 En ny säkerhetsskyddslag som bara delvis gäller och dess 4.2 Vad innebär den nya säkerhetsskyddslagen?........................................ 4.2.1 Ett reformerat säkerhetsskydd......................................................... 4.2.2 Säkerhetskänslig verksamhet .......................................................... 4.2.3 Vad som avses med säkerhetsskydd................................................ 4.2.5 Det införs nya bestämmelser om 4.2.6 Utfärdande av säkerhetsintyg .......................................................... 4.2.7 Kravet på att ingå säkerhetsskyddsavtal utvidgas ........................... 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag ........................................... 5.1 Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter.............. 5.1.1 Det behövs en ny lag om säkerhetsskydd i och 5.1.3 Det behövs inte några bestämmelser om 5.1.4 Det behövs inte några bestämmelser om säkerhetsprövning........... 5.1.5 Vem som ska utfärda säkerhetsintyg............................................... 5.2 Ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585)......................................... 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.............................................. 7 Ekonomiska konsekvenser......................................................................... 8.1 Förslag till lag om säkerhetsskydd i och dess 8.2 Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585)............ 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1.lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter, 2.lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), i (SD), (MP), (C), (V), (M) och Per Ramhorn (SD). 2.1Förslag till lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller i verksamhet vid och vid följande myndigheter under : statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, till ombudsmän och riksrevisorerna, 2 § Med säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Med säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avses uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen, om den hade varit tillämplig. 3 § Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska utreda behovet av säkerhetsskydd (säkerhetsskyddsanalys). Säkerhetsskyddsanalysen ska dokumenteras. Med utgångspunkt i analysen ska myndigheten planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Myndigheten ska kontrollera säkerhetsskyddet i den egna verksamheten och i övrigt vidta de åtgärder som krävs enligt denna lag och enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585) i tillämpliga delar. 4 § Säkerhetsskyddet ska utformas med beaktande av enskildas rätt att enligt tryckfrihetsförordningen ta del av allmänna handlingar och med beaktande av enskildas integritet. Vid utformningen av säkerhetsskyddet i och ska öppenhet gentemot allmänheten och företrädare för massmedierna särskilt beaktas. 5 § Informationssäkerhet ska 1.förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter obehörigen röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs, och 2.förebygga skadlig inverkan i övrigt på uppgifter och informationssystem som gäller säkerhetskänslig verksamhet. 6 § Vid utformningen av informationssäkerheten ska behovet av skydd för informationssystem särskilt beaktas. 7 § Fysisk säkerhet ska 1.förebygga att obehöriga får tillträde till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller där säkerhetskänslig verksamhet i övrigt bedrivs, och 2.förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, anläggningar eller objekt som avses i 1. 8 § Den fysiska säkerheten ska utformas så att enskildas rätt att röra sig fritt inte inskränks mer än nödvändigt. Bestämmelser om allmänhetens tillträde till kammare, utskott och finns i regeringsformen, i riksdagsordningen och i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . Bestämmelser som möjliggör förbud mot tillträde till vissa byggnader, andra anläggningar och områden finns i skyddslagen (2010:305). 9 § Personalsäkerhet ska 1.förebygga att personer som inte är pålitliga från säkerhetssynpunkt deltar ien verksamhet där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i en verksamhet som av någon annan anledning är säkerhetskänslig, och 2.säkerställa att de som deltar i säkerhetskänslig verksamhet har tillräcklig kunskap om säkerhetsskydd. Säkerhetsskyddsklassificering, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg 10 § För och de myndigheter som anges i 1 § finns bestämmelser om säkerhetsskyddsklasser, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg i säkerhetsskyddslagen (2018:585). 11 § beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen (2018:585) för personer som deltar i 1.riksdagens eller verksamhet i annan egenskap än riksdagsledamot, och 2.verksamhet som de myndigheter som anges i 1 § 5–12 bedriver. , ombudsmän och beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen för personer som deltar i respektive myndighets verksamhetsområde. 12 § Om en myndighet som anges i 1 § avser att genomföra en upphandling och ingå ett avtal om varor, tjänster eller byggentreprenader, ska den se till att det i ett säkerhetsskyddsavtal anges hur kraven på säkerhetsskydd enligt 3 § ska tillgodoses av leverantören om 1.det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 2.upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. Myndigheten ska kontrollera att leverantören följer säkerhetsskyddsavtalet. 13 § De myndigheter som anges i 1 § ska var och en inom respektive verksamhetsområde se till att de som berörs av bestämmelserna i denna lag informeras om innehållet i lagen och ges utbildning i frågor om säkerhetsskydd. 14 § Av 7 § lagen (2011:745) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Övriga myndigheter som anges i 1 § får meddela de närmare föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för tillämpning av 1.denna lag, och 2.säkerhetsskyddslagens (2018:585) bestämmelser om säkerhetsskyddsklasser, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 3.Beslut om registerkontroll enligt 14 § i säkerhetsskyddslagen (1996:627) ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt 3 kap. 8 § säkerhetsskyddslagen (2018:585), dock längst till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass enligt den nya lagen meddelas. Ett sådant beslut ska meddelas . 2.2Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § säkerhetsskyddslagen (2018:585) ska ha följande lydelse. För och dess myndigheter gäller endast bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 4 kap. I övrigt gäller lagen (2006:128) om säkerhetsskydd för och dess myndigheter. Regeringen får i fråga om , utlandsmyndigheterna och kommittéväsendet meddela föreskrifter om undantag från andra bestämmelser i lagen än de som anges i första stycket. För och dess myndigheter gäller endast bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 4 kap. I övrigt gäller lagen (2019:000) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Regeringen får i fråga om , utlandsmyndigheterna och kommittéväsendet meddela föreskrifter om undantag från andra bestämmelser i lagen än de som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning uppmanade (bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:420) riksdagsstyrelsen att se över bestämmelserna om säkerhetsskydd i och dess myndigheter och föreslå de ändringar som bedömdes nödvändiga med anledning av beslut att anta en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) som ersätter den nuvarande säkerhetsskyddslagen (1996:627). Inom har en promemoria med förslag till en ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter tagits fram. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Förslagen i promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga hos (dnr 2058-2017/18). 4 En ny säkerhetsskyddslag som bara delvis gäller och dess myndigheter beslutades om en ny säkerhetsskyddslag (prop. 2017/18:89, bet. 2017/18:JuU21, rskr. 2017/18:289) som ersätter den nuvarande säkerhetsskyddslagen (1996:627). Den nya säkerhetsskyddslagen (2018:585) träder i kraft . Det är bara bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 4 kap. i den nya lagen som kommer att gälla för och dess myndigheter. I övrigt gäller lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (i fortsättningen benämnd lag). Vissa följdändringar gjordes lag när den nya säkerhetsskyddslagen beslutades. Den nya säkerhetsskyddslagen medför emellertid behov av ytterligare ändringar och anpassningar av de lagregler som styr säkerhetsskyddet i och dess myndigheter. I avsnitt 4.2 görs en genomgång av hur den nya säkerhetsskyddslagen påverkar lag. 4.2 Vad innebär den nya säkerhetsskyddslagen? 4.2.1 Ett reformerat säkerhetsskydd Säkerhetsskydd innebär förebyggande åtgärder för att skydda säkerhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott. Kraven på säkerhetsskyddet har förändrats genom utvecklingen i omvärlden och inom området informationsteknik, ökningen av säkerhetskänslig verksamhet som bedrivs i enskild regi och en ökad internationell samverkan. Den nya säkerhetsskyddslagen syftar till att stärka säkerhetsskyddet och innehåller krav på åtgärder för att skydda uppgifter som är av betydelse för säkerhet eller som ska skyddas enligt ett internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Lagen syftar också till att förbättra skyddet av annan säkerhetskänslig verksamhet, t.ex. samhällsviktiga informationssystem. Lagen ska gälla i både allmän och enskild verksamhet. Förutsättningarna för säkerhetsskyddet har förändrats på många sätt som säkerhetsskyddslagen (1996:627), i fortsättningen benämnd lag, har varit i kraft. Lagen har i första hand varit inriktad på att skydda rikets säkerhet, vilket i hög grad förknippas med framför allt militära förhållanden. Främmande staters underrättelseverksamhet har breddats mot forskning och utveckling inom civila områden samt mot politiska frågor och information som rör samhällsviktiga system. It-angrepp i olika former betraktas som ett av de allvarligaste hoten. 4 EN NY SÄKERHETSSKYDDSLAG SOM BARA DELVIS GÄLLER OCH DESS MYNDIGHETER underrättelsehoten mot militär verksamhet och mot information av betydelse för försvaret av . Dagens säkerhetspolitiska hot, eller hot som är av sådan karaktär att de kan få säkerhetspolitiska konsekvenser, är ofta gränsöverskridande, icke-militära och utgår inte sällan från icke-statliga aktörer. Exempel på sådana hot är internationell terrorism och andra typer av grov gränsöverskridande brottslighet, informations- och cybersäkerhetshot, spridning av massförstörelsevapen samt framställning och transport av vapen, komponenter och teknologi. Samhällsutvecklingen innebär nya krav på och förutsättningar för säkerhetsskyddet. säkerhetsskyddslag erbjuder främst ett skydd för hemliga uppgifter, dvs. uppgifter som omfattas av sekretess till skydd för rikets säkerhet. Skyddet för hemliga uppgifter ska även inkludera uppgifter som förekommer i enskilt bedrivna verksamheter eller som omfattas av ett folkrättsligt åtagande om säkerhetsskydd. En ny säkerhetsskyddslag behöver också omfatta samtliga verksamheter som uppfyller kriteriet att vara av betydelse för säkerhet och möjliggöra krav på säkerhetsskydd för t.ex. flygplatser och andra byggnader eller anläggningar som enligt skyddslagen är skyddsobjekt. och dess myndigheter omfattas endast i begränsad utsträckning av lag. Den ordningen förs över till den nya lagen (1 kap. 3 §). Be- stämmelserna som kommer att gälla även för utökas dock från bara säkerhetsprövning till att omfatta säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 4 kap. Vidare anges att i övrigt gäller lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. I 1 kap. 1 § i den nya säkerhetsskyddslagen definieras säkerhetskänslig verksamhet som verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Bestämmelsen kommer inte att gälla för och dess myndigheter. Någon motsvarighet finns inte lag. 4.2.3 Vad som avses med säkerhetsskydd Med säkerhetsskydd avses enligt 1 kap. 2 § i den nya säkerhetsskyddslagen skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Med säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avses uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen, om den hade varit tillämplig. Med den nya lydelsen omfattas även enskilda verksamhetsutövare och inte bara myndigheter. 4 EN NY SÄKERHETSSKYDDSLAG SOM BARA DELVIS GÄLLER OCH DESS MYNDIGHETER Bestämmelsen om vad som avses med säkerhetsskydd och säkerhets- skyddsklassificerade uppgifter kommer inte att gälla för och dess En motsvarande bestämmelse om vad som avses med säkerhets- skydd och vad som skyddas finns dock i 3 § lag. Indelningen i tre säkerhetsskyddsåtgärder – informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personalsäkerhet – ska bestå i den nya säkerhetsskyddslagen. De olika säkerhetsskyddsåtgärderna anges i 2 kap. 2–4 §§. Informationssäkerhet ska dels förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter obehörigen röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs, dels förebygga skadlig inverkan i övrigt på uppgifter och informationssystem som gäller säkerhetskänslig verksamhet. Fysisk säkerhet ska förebygga att obehöriga får tillträde till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller där säkerhetskänslig verksamhet i övrigt bedrivs. Åtgärden ska också förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, anläggningar eller objekt. Personalsäkerhet ska förebygga att personer som inte är pålitliga ur säkerhetssynpunkt deltar i en verksamhet där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i en verksamhet som av annan anledning är säkerhetskänslig, samt säkerställa att de som deltar i säkerhetskänslig verksamhet har tillräcklig kunskap om säkerhetsskydd. Bestämmelserna om säkerhetsskyddsåtgärder kommer inte att gälla för och dess myndigheter, men en motsvarande bestämmelse om säkerhetsskyddsåtgärder finns i 4 § lag. 4.2.5 Det införs nya bestämmelser om säkerhetsskyddsklassificering I 2 kap. 5 § i den nya säkerhetsskyddslagen finns bestämmelser om säkerhetsskyddsklassificering. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska delas in i fyra nivåer utifrån den skada för säkerhet som kan uppstå om uppgifterna röjs. Vilken skyddsnivå som en uppgift ska ha ska avgöras genom en hypotetisk skadebedömning. De fyra klasserna ska benämnas kvalificerat hemlig, hemlig, konfidentiell och begränsat hemlig. Indelningen i säkerhetsskyddsklasser är grunden för utformningen av den del av säkerhetsskyddsåtgärderna informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personalsäkerhet som tar sikte på skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande ska, om de inte redan av en annan stat eller mellanfolklig organisation har klassificerats, på motsvarande sätt delas in i en säkerhetsskyddsklass utifrån den skada som ett röjande kan medföra för förhållande till en annan stat eller mellanfolklig organisation. 4 EN NY SÄKERHETSSKYDDSLAG SOM BARA DELVIS GÄLLER OCH DESS MYNDIGHETER I den gällande säkerhetsskyddslagen finns inte några särskilda regler om säkerhetsskyddsklassificering för uppgifter och handlingar. Däremot finns bestämmelser i säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) som anger att hemliga uppgifter kan ha en synnerlig betydelse för rikets säkerhet och att ett röjande av en hemlig uppgift kan medföra enbart ett ringa men. Till dessa nivåskillnader kopplas olika säkerhetsskyddsåtgärder som t.ex. placering i säkerhetsklass och inventeringsintervall för hemliga handlingar. I propositionen bedöms att det finns såväl ett utrymme för, som ett behov av, att klassificera informationen utifrån hur allvarlig en skada kan bli för säkerhet (dvs. skyddsvärde) vid ett eventuellt röjande av informationen. När det gäller säkerhetsskyddsklassificering av information anser regeringen att systemet för klassificering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör utformas som ett kompletterade system i förhållande till den informationsklassificering som redan görs. Enligt regeringen är det naturligt då klassificering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter syftar till att motverka skada för säkerhet, medan klassificering av information görs för att undvika konsekvenser för framför allt den egna organisationen. Därför bör klassificering av information innebära att verksamhetsutövare först klassificerar informationen med ledning i bl.a. riskanalyser i förhållande till konsekvenser för den egna verksamheten och därefter klassificerar sådan information som kan ha skadeverkningar för säkerhet enligt bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen. Bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 § nya säkerhetsskyddslagen ska gälla även för och dess myndigheter. Bestämmelser om säkerhetsprövning finns i 3 kap. i den nya säkerhetsskyddslagen. Huvuddragen i det nuvarande systemet för personalkontroll, knutet till de krav som befattningen eller verksamheten ställer i det enskilda fallet, behålls. Säkerhetsprövningen ska klarlägga om en person kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i lagen och i övrigt är pålitlig från säkerhetssynpunkt. Vid säkerhetsprövningen ska beaktas sådana omständigheter som kan antas innebära sårbarheter i säkerhetshänseende. De olika momenten vid säkerhetsprövning har gjorts tydligare. Säkerhetsprövningen förutsätter en grundutredning som ska kompletteras med registerkontroll och särskild personutredning. Med grundutredning avses uppgifter som hämtas in om personliga förhållanden av betydelse för säkerhetsprövningen. Innebörden av registerkontroll och särskild personutredning anges i lagen. Enligt propositionen handlar säkerhetsprövning ytterst om att bedöma om en person har tillräckliga förutsättningar och personlig förmåga att genom anställning eller på annat sätt delta i en säkerhetskänslig verksamhet. Det är en fråga om en bedömning som görs utifrån ett riskreduceringsperspektiv, dvs. 4 EN NY SÄKERHETSSKYDDSLAG SOM BARA DELVIS GÄLLER OCH DESS MYNDIGHETER syfte att undvika risker som inte kan accepteras i den säkerhetskänsliga verk- I propositionen hänvisas till Säkerhetspolisens vägledning om säkerhets- prövning, enligt vilken frågor kan behöva ställas om bl.a. umgänge, tidigare verksamhet, ekonomi, bisysslor, personliga egenskaper samt intresse- Det viktigaste momentet i säkerhetsprövningen är den del som syftar till en Viktiga inslag kan då vara intervjuer eller annan form av uppgiftslämnande från den som prövningen avser, kontroll av intyg och betyg och inhämtande av referenser. Denna del av säkerhetsprövningen benämns i propositionen som grundutredning. I den gällande säkerhetsskyddslagen sägs att en säkerhetsprövning får göras under pågående anställning eller annat pågående deltagande i verksamheten. propositionen föreslås att en sådan uppföljning i stället ska göras som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. uppföljningsansvar innefattar även en kontinuerlig bevakning av uppgifter som tillförs registren efter den inledande säkerhetsprövningen. viktigt att Säkerhetspolisen får kännedom om när grund för att utföra kontrollen upphör, t.ex. vid avslutad anställning eller om den kontrollerade Registerkontroll ska föregås av ett beslut om placering i säkerhetsklass. Något särskilt beslut om registerkontroll behövs därför inte. särskilda skäl får registerkontroll göras utan föregående placering i säkerhets- Bestämmelsen motsvarar 14 § i nu gällande lag (skydd mot terrorism). och dess myndigheter ska även fortsättningsvis besluta om placering i säkerhetsklass när det gäller förvaltningsområde. ringen lag om att bestämmer om placering i säkerhetsklass och om registerkontroll för anställda efter samråd med krigsdelegationens sekreterare tas bort eftersom frågan rör interna angelägen- heter för och dess myndigheter. Bestämmelserna om säkerhetsprövning i 3 kap. i den nya säkerhetsskydds- lagen ska gälla även för och dess myndigheter. Riksdagsledamöter undantas från kravet på säkerhetsprövning liksom de gör enligt nu gällande säkerhetsskyddslag. Undantaget gäller endast vid ut- övandet av uppdraget som riksdagsledamot. Om en ledamot deltar i någon annan säkerhetskänslig verksamhet ska han eller hon säkerhetsprövas. 4.2.6 Utfärdande av säkerhetsintyg Det finns krav i folkrättsligt bindande säkerhetsskyddsåtaganden som har ingått att en behörig svensk myndighet ska kunna utfärda säkerhetsintyg för personer och leverantörer på begäran av en annan stat eller mellanfolklig organisation. Det gäller t.ex. rådets säkerhetsbestämmelser och i avtal med Nato . I den nuvarande säkerhetsskyddslagstiftningen saknas 4 EN NY SÄKERHETSSKYDDSLAG SOM BARA DELVIS GÄLLER OCH DESS MYNDIGHETER bestämmelser om hur sådana intyg ska utfärdas, vad som krävs inför ett utfärdande och vilken myndighet som utfärdar intygen. Det finns enligt regeringen inget hinder mot att säkerhetsintyg utfärdas enligt det nuvarande systemet (15 och 18 §§ säkerhetsskyddslagen) men regleringen är inte tillräcklig.