frsrdg · H504RR5 · 2018-05-29 00:00:00 — Budgetlagen ger ett större utrymme för regeringen att bestämma vad som ska ingå i redovisningen än vad som skulle vara fallet om ett allmänt vedertaget ramverk för finansiell rapportering skulle ha tillämpats. Det saknas exempelvis kriterier för avgränsningen av vilka statliga organisationer som ska ingå i redovisningen. Det saknas också en tydlig reglering för delar i årsredovisningen som inte är av finansiell karaktär. För att ska kunna lämna ett uttalande om huruvida årsredovisningen ger en rättvisande bild krävs att redovisningen har upprättats enligt ett ramverk för finansiell rapportering som har utformats i syfte att uppnå en rättvisande bild. Budgetlagen är inte ett sådant ramverk. En tillämpning av olika sammantagna redovisningsprinciper från olika regelverk utgör inte heller ett ramverk avsett att uppnå en rättvisande bild. Den återrapportering som ges till riksdag och intressenter i form av årsredovisning för staten bör följa ett redovisningsramverk som tillförsäkrar en transparent, enhetlig och förståelig rapportering. Därför ser det som angeläget att utveckla eller tillämpa ett regelverk för årsredovisningen för staten som är utformat för att ge en rättvisande bild. 3.1.2 Redovisning av andelar i hel- eller delägda företag Aktier och andelar i statligt hel- eller delägda företag ska värderas och redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, enligt förordningen (2000:605) om 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION årsredovisning och budgetunderlag.32 Enligt föreskrifter till förordningen kan en värdering av innehavet av aktier och andelar göras baserat på utfallet för , men större förändringar i sista kvartalet ska beaktas. In- formationen är då inte säkerställd. I årsredovisning för staten värderas däremot innehavet till det fastställda värdet per enligt bolagens reviderade årsredovisningar. Detta får till konsekvens att samma värderingsmetod, applicerad på samma bokslutsdatum kan leda till olika värden i Kammarkollegiets redovisning och i årsredovisning för staten. har bedömt att avvikelserna inte har varit väsentliga. Vidare har fått i uppdrag att utreda frågan . vill understryka vikten av att de berörda bolagen lämnar reviderade underlag för att säkerställa en enhetlig rapportering såväl i de statliga myndigheterna som i årsredovisning för staten. 3.1.3 Redovisning av finansieringsinstrument anser att det finns skäl att se över vilka redovisningsprinciper som ska tillämpas för s.k. finansieringsinstrument, både för myndigheterna och i årsredovisning för staten. Instrumenten byggs upp med EU-finansiering och nationell finansiering och hanteras främst av men även av andra myndigheter. Finansieringen vidareförmedlas till de mottagande aktörerna (främst statliga och ) som i sin tur bygger upp och administrerar fonder. Syftet med fonderna är att tillhandahålla riskvilligt kapital till låntagare som kanske inte kan erhålla sådant via traditionella källor. Konstruktionen av fonderna innebär att den bidragsgivande myndigheten behåller kontrollen av medlen genom att myndigheten beslutar om användning av kvarvarande medel, vilket kan innefatta återbetalning eller förnyad utlåning. Medlen har därför karaktär av både bidragsmedel och kapitalplaceringar. När myndigheterna vidareförmedlar finansieringen redovisas detta som lämnade bidrag medan mottagarna av medlen redovisar fondbeloppen som en skuld till den aktuella myndigheten. Enligt är det av vikt att redovisningsförhållandet för fonderna utreds, så att finansieringsinstrumenten redovisas på ett enhetligt och objektivt sätt som uppfyller redovisningsmässiga kriterier. 3.1.4 Delat ansvar mellan myndigheter har i den årliga rapporten lyft fram de risker som uppstår vid delat ansvar mellan myndigheter. Problemen kvarstår även . En oklar ansvarsfördelning riskerar att få negativa konsekvenser för redovisning, styrning och uppföljning. När ansvaret är uppdelat mellan en myndighet och regeringen eller blir riskerna särskilt påtagliga. 32 Med delägt företag avses ett företag där staten äger av andelarna eller aktierna. 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION Då regeringen och inte omfattas av myndighetsförord- ningen och förordningen om intern styrning och kontroll finns inte samma krav på kontroll som för andra myndigheter. Delade ansvarskedjor kan även påverka transparensen i redovisningen. sådant exempel är stöd till omställning av energisystemet där Energimyndig- heten har tilldelats anslaget, länsstyrelserna fattar beslut och betalar har belastat anslaget fullt ut, vilket framgår av deras årsredovisning, men en stor del av stödet finns kvar som oförbrukade bidrag hos i avvaktan på ansökningar och beviljande hos länsstyrel- årsredovisning ger därför inte en transparent bild av hur stödet har utnyttjats. Regeringen behöver säkerställa att det finns en betryggande styrning och kontroll när ansvar delas mellan myndigheter. Det är viktigt att även sådana effekter beaktas när regeringen fattar beslut om att dela ansvaret mellan olika noterar vidare att anslagsförordningen anger att utbetalning av bidrag ska ske i nära anslutning till användningen av medel. svarskedjor som i exemplet ovan och för myndigheter som hanterar finansie- ringsinstrument (avsnitt 3.1.3) innebär sannolikt att utbetalning av bidragen inte följer detta krav. 3.2 Reglerna för avgiftsfinansiering Många myndigheter finansierar delar av sina verksamheter med avgifter och ska då uppnå full kostnadstäckning på ett eller , om inte eller regeringen beslutat något annat. Det finns dock otydligheter i regleringen och motstridigheter i styrningen av hur myndigheter får ta ut avgifter och hur verksamheten ska finansieras. Det gäller också hur över- eller underskott ska hanteras. har tio revisionsberättelser lämnats med upplysningar som handlar om sådana otydligheter eller motstridigheter. Det finns brister och otydligheter som gör att det saknas förutsättningar för myndigheter att bedriva verksamheten med full kostnadstäckning, och vissa myndigheter har inte uppfyllt kostnadstäckningskravet i sin avgiftsfinansierade verksamhet. Ett exempel är Etikprövningsnämnderna. De- ras avgifter är fastställda i förordning, och myndigheterna har inte uppnått full kostnadstäckning trots att detta är ett krav enligt regleringsbrev. I samband med att myndigheterna omstruktureras rekommenderar att frågan får en lösning. Det finns även myndigheter där regeringen på ett motstridigt sätt anger hur verksamheten ska finansieras. När det gäller exempelvis anger regeringen att full kostnadstäckning ska gälla; har myndigheten rätt att använda anslagsmedel för verksamheten. 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION 3.3 Redovisningen av intern styrning och kontroll Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll gäller för 61 myndigheter och innebär en uttalad skyldighet för ledningen att säkerställa att det finns en betryggande intern styrning och kontroll på myndigheten.33 Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet uppfyller krav på att verksamheten bl.a. bedrivs effektivt och enligt gällande rätt.34 Granskningen av myndigheternas årsredovisningar visar att majoriteten av myndighetsledningarna uppger att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. varierar beskrivningarna i årsredovisningarna, vilket gör det svårt att bedöma på vilken grund intygandet har gjorts. Det saknas krav på att myndigheterna i sin årsredovisning redovisar en tydlig bild av hur ledningen lever upp till sitt förvaltningsansvar. Det pågående arbetet med att utveckla den interna styrningen och kontrollen kan vara ett steg mot ett sådant krav. anser att de berörda myndigheterna i årsredovisningen bör redovisa konsekvenser av eventuella brister i kontrollen. 3.4 Uppföljning och kontroll av forskningsbidrag Ett flertal statliga myndigheter har till uppgift att stödja forskning, bl.a. genom att lämna bidrag till forskning, utveckling och innovation. lämnade de fem största statliga finansiärerna i bidrag. bedömde i den årliga rapporten att det fanns brister i de statliga forskningsfinansiärernas uppföljning av lämnade bidrag. Uppföljningen av utbetalda bidrag var så övergripande att det var svårt att göra en bedömning av vad bidragen använts till. Bedömningen försvårades även av att det saknades enhetliga villkor för vilken typ av kostnader som bidragen kunde användas till, liksom enhetliga rutiner för uppföljning. har bl.a. granskat för hälsa, arbetsliv och välfärds (Forte) ekonomiska uppföljning av forskningsprojekt och noterat ett antal brister som visar på fortsatta svagheter i kontrollen av forskningsbidrag. Trots att myndigheten i sina generella villkor har möjlighet att begära in en ekonomisk uppföljning följs detta inte upp systematiskt. Vid uppföljningar begärs inte alltid faktiska underlag, vilket försvårar myndighetens möjlighet att avgöra om nedlagda kostnader är stödberättigade. Li- kaså begärs inte ekonomiska rapporter in systematiskt. Det innebär att myndigheten inte kan avgöra om bidragen utbetalas i nära anslutning till användandet, vilket reglerna normalt kräver. ser det som viktigt att kontrollen av forskningsbidrag stärks, och ser positivt på att några av de berörda myndigheterna i regleringsbrev för 33Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. 343 § myndighetsförordningen (2007:515). 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION 2018 fått i uppgift att utveckla den interna styrningen och kontrollen för forsk- Regeringen har för ett stort antal myndigheter tilldelat en s.k. bemyndiganderam. Ett bemyndigande krävs för att myndigheterna ska kunna ingå bindande åtaganden som tar framtida anslagsmedel i anspråk, och bemyndiganderamen är det högsta belopp som myndigheten får använda för sådana åtaganden. Myndigheten redovisar sedan ingångna åtaganden i årsredovisningen genom den s.k. bemyndiganderedovisningen. har endast en myndighet överskridit sin bemyndiganderam, vilket är en väsentlig minskning . Minskningen kan tyda på att myndigheterna har stärkt den interna styrningen och kontrollen för bemyndiganden. Ofta är ansvaret för bemyndiganden delat mellan myndigheter, vilket kan försvåra en rättvisande redovisning. Den myndighet som tilldelats ett bemyndigande kan inte intyga den interna styrningen och kontrollen för hela kedjan i de fall en annan myndighet får göra åtaganden. Det medför också risk för att åtaganden inte redovisas fullständigt och riktigt. En del myndigheter som disponerar anslag med bemyndiganden har ett delat ansvar för hanteringen. Beslut om utbetalning kan fattas av en myndighet, men utbetalningen genomförs av en annan myndighet som också har bemyndiganderamen. har tidigare påtalat riskerna med sådana brutna ansvarskedjor. Ett exempel är att verkställer utbetalningen för vissa stöd, men det är länsstyrelserna som fattar beslutet om utbetalning. Vi- dare redovisar Sida bemyndiganden som regeringen har fattat beslut om. kan också konstatera att det saknas en tydlig process för hantering av åtaganden med internationella organisationer och hur dessa ska redovisas i enskilda myndigheters årsredovisningar eller i årsredovisningen för staten. Regeringen har t.ex. beslutat att ska finansiera andelar av Internationella respektive Afrikanska utvecklingsfondens deltagande i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet som sträcker sig respektive 2054. åtagande delas in i en bindande och en icke-bindande del. För den icke-bindande delen krävs godkännande från innan det blir bindande, och det är inte säkert att den icke-bindande delen kommer att realiseras och utbetalas. Vid utgången av 2017 var de bindande åtagandena , medan de icke-bindande uppgick till . Sida administrerar de berörda anslagen åt , och enbart de bindande åtagandena redovisas i Sidas bemyndiganderedovisning. konstaterar att det finns en svårighet att tillämpa gällande regelverk för de åtaganden som skuldavskrivningsinitiativet innebär. Medan anslagsförordningen hanterar beslut som fattas av enskilda myndigheter, avser detta överenskommelser mellan svenska staten och internationella institutioner. 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION 3.6 Myndigheternas åtgärder för att motverka förekomst av oegentligheter gjorde en kartläggning av åtgärder mot förekomst av otillåtna bisysslor inom myndigheterna. Otillåtna bisysslor i verksamhet med nära samröre med annan verksamhet kan leda till risk för otillbörlig påverkan och exempelvis felaktiga grunder för upphandlingar. I den mån kartläggningen har bedömts leda till ökad risk för väsentliga felaktigheter i enskilda myndigheter har detta påverkat riskbedömning. Utifrån kartläggningen har noterat att skyddet mot otillåtna bisysslor behöver stärkas ytterligare i ett stort antal myndigheter. En tredjedel av myndigheterna saknade eller hade bristfälliga interna regelverk för att uppmärksamma sådana företeelser. Knappt hälften av myndigheterna behöver dessutom förbättra hur reglerna kommuniceras till de anställda. kartlade även rutiner för prövning av rapporterade bisysslor, och för av myndigheterna fanns det behov av att förbättra dessa rutiner. Av resterande myndigheter bedömdes ha tillräckliga rutiner, och angav att de inte hade haft anledning att pröva rutinerna. kan konstatera att det återstår arbete inom myndigheterna för att stärka medvetenheten om och skyddet mot förekomst av oegentligheter av olika slag. Publicerade granskningar inom effektivitetsrevisionen Sedan Riksrevisorernas årliga rapport har följande granskningsrapporter publicerats. Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning (RiR 2017:20) Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsutbildning – små regionala skillnader i effekter (RiR 2017:21) Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse (RiR 2017:26) Inkomsteffekter av bruksvärdessystemet (RiR 2017:24) Tillsyn av ställföreträdare och överförmyndare – statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta (RiR 2017:33) Avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar (2017:35) Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel (RiR 2018:4) Tillgänglighet till SCB:s registerdata – en fråga om prioriteringar (RiR 2017:14) Regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och (RiR 2017:22) Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket (RiR 2017:32) Finansiell stabilitet – makrotillsyn på rätt sätt? (RiR 2018:2) Räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser – är kostnadsmåtten tillförlitliga? (RiR 2018:7) Den kommunala finansieringsprincipen – tillämpas den ändamålsenligt? (RiR 2018:8) PUBLICERADE GRANSKNINGAR INOM EFFEKTIVITETSREVISIONEN BILAGA 1 kärnkraftstillsyn (RiR 2017:17) Finansieringssystemet för kärnavfallshantering (RiR 2017:31) Livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner (RiR 2018:6) Från spår till bevis – Polisens forensiska organisation (RiR 2017:16) För säkerhets skull – utbytet av underrättelseinformation mellan och Säkerhetspolisen (RiR 2018:3) Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29) Omvandlingen av och – bristande underlag hos regeringen och (RiR 2017:34) Statligt ägda bolag med samhällsuppdrag – regeringens styrning (RiR 2017:37) Regeringens styrning av affärsverken (RiR 2018:5) Folkbokföringen – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke (RiR 2017:23) Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut (RiR 2017:25) Fastställande av föräldrapenning för egenföretagare (2018:1) Överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling (RiR 2017:19) Bredband i världsklass? Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet (RiR 2017:13) Väg- och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? (RiR 2017:27) BILAGA 1 PUBLICERADE GRANSKNINGAR INOM EFFEKTIVITETSREVISIONEN Samisk utbildning – dags för en omstart (RiR 2017:15) Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning (RiR 2017:18) Varför sparar lärosätena? En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor (RiR 2017:28) Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov (RiR 2017:30) Sida-finansierad myndighetssamverkan – goda förutsättningar för biståndseffektivitet? (RiR 2017:36) Myndigheter med modifieringar och upplysningar i revisionsberättelsen årliga revision ska bedrivas i enlighet med god revisionssed.35 I gäller International Standards on Auditing () som god revisionssed. följer kompletterad med vägledning för revision av offentlig sektor (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI för finansiell revision). Årlig revision ska granska myndigheters årsredovisningar med syftet ”att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande”.36 Med rättvisande menas att årsredovisningen som helhet ger en rättvisande bild och att ingående delar har upprättats enligt det finansiella ramverket. För myndigheter under regeringen utgör förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag det finansiella ramverket. Årlig revision ska, i enlighet med god revisionssed, granska risker för väsentliga fel i årsredovisningen. ska arbeta förebyggande och meddela eventuella fel och brister till berörda parter . För granskningen av myndigheternas resultatredovisning finns inga internationella standarder som anger hur granskningen ska gå till. Riksrevisorerna fastställde därför en instruktion för granskningen av resultatredovisningen och annan information i årsredovisningen (RRI). Instruktionen tar bl.a. upp hur ska förhålla sig till ledningens bedömning av om den interna styrningen är betryggande. gör fem uttalanden i revisionsberättelsen som handlar om •årsredovisningen är upprättad enligt gällande regelverk •årsredovisningen ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet, finansieringen och den finansiella ställningen per •resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningen i övrigt och stöder den rättvisande bilden i årsredovisningen som helhet •myndigheten har använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och tillämpliga föreskrifter •det inte har framkommit något som tyder på att ledningen inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. När det gäller revisionsberättelserna för riksbank och Stiftelsen ingår även uttalande om förvaltningen där tillämpar relevanta delar av FAR:s () rekommendationer i revisionsfrågor.37 35Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 36Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 37RevR 209: Revision av styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. BILAGA 2 MYNDIGHETER MED MODIFIERINGAR OCH UPPLYSNINGAR I REVISIONSBERÄTTELSEN Den årliga revisionen inom granskar 228 myndigheter och Den årliga revisionen av myndigheterna avslutas . Granskningen avslutas med att revisionsberättelser lämnas till regeringen Revisionsberättelser som avviker från standardutform- ningen benämns revisionsberättelse med modifierat uttalande. uttalar sig med reservation när det finns väsentliga fel som inte är genomgri- pande för årsredovisningen eller när det inte har gått att skaffa tillräckliga re- visionsbevis, men där årsredovisningen i övrigt kan anses ge en rättvisande Ett uttalande med avvikande mening lämnas när det finns väsentliga fel som är genomgripande och som innebär att årsredovisningen som helhet inte ger en rättvisande bild. avstår från att uttala sig bl.a. när be- dömningen är att det inte finns något ramverk för finansiell rapportering att granska mot eller det saknas möjlighet att hantera stora osäkerheter. kan också lyfta fram särskilt viktig information som läm- nats i årsredovisningen eller som behövs för att förstå arbete genom att lämna en upplysning i revisionsberättelsen. dock inte en modifierad revisionsberättelse. Myndigheter med modifierat uttalande i form av avstående från uttalande har inte funnit anledning att avstå från uttalande . Myndigheter med modifierat uttalande i form av avvikande mening har inte funnit anledning att uttala sig med avvikande mening . Myndigheter med modifierat uttalande i form av reservation Reservationer som avser följande uttalande i revisionsberättelsen Enligt uppfattning har myndigheten i alla väsentliga avseenden • upprättat årsredovisningen enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut för myndigheten. • gett en rättvisande bild av [myndighetens namns] ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per [aktuellt år]. • lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. MYNDIGHETER MED MODIFIERINGAR OCH UPPLYSNINGAR I REVISIONSBERÄTTELSEN FÖR 2017 Myndigheten har i årsredovisningen inte redovisat noter till flera väsentliga poster i enlighet med vad som krävs enligt 2 kap. 4 § samt 7 kap 1 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). Statens centrum för arkitektur och design I årsredovisningen som lämnades till regeringen saknas en fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader enligt 3 kap. 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). Regeringen efterfrågade i regleringsbrev specifikt återrapportering av lokalkostnader 2017 uppdelat på hyra, el och uppvärmning, reparationer och underhåll samt övriga driftskostnader. Om myndigheten har fler än en hyresvärd ska en fördelning av dessa kostnader per hyresvärd redovisas. Sådan återrapportering saknas i årsredovisningen. Årsredovisningen lämnades till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen har lämnats för sent och kan därmed inte anses avlämnad i enlighet med förordningens villkor. Livrustkammaren och med Stiftelsen Den årsredovisning som beslutades av Livrustkammaren och med Stiftelsen inkom till regeringen samma datum. Årsredovisningen är dock daterad , vilket är samma datum som en tidigare återkallad årsredovisning. granskning avser den årsredovisning som beslutades . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen har lämnats för sent och kan därmed inte anses avlämnad i enlighet med förordningens villkor. Reservationer som avser följande uttalande i årsredovisningen Ledningens efterlevnad av tillämpliga föreskrifter för användning av anslag och inkomster. BILAGA 2 MYNDIGHETER MED MODIFIERINGAR OCH UPPLYSNINGAR I REVISIONSBERÄTTELSEN Myndigheten har tagit ut avgifter vid försäljning av djurfoder utan uttrycklig rätt att göra det. Det strider mot 3 § avgiftsförordningen (1992:191) som anger att myndigheter endast får ta ut avgifter för varor och tjänster som den tillhandahåller om det följer av en lag eller förordning eller av ett särskilt beslut av regeringen. Myndigheten har överskridit den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslag 1.1 Regionala tillväxtåtgärder med . Därmed har myndigheten inte följt 8 § anslagsförordningen (2011:223) när det gäller villkor för anslagskredit. Överskridandet har inte heller förklarats i årsredovisningen, vilket ska göras enligt föreskrifter till 6 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndigheten har överskridit den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslag 7.1 Åtgärder för nationella minoriteter med . Därmed har myndigheten inte följt 8 § anslagsförordningen (2011:223) när det gäller villkor för anslagskredit. Överskridandet har inte heller förklarats i årsredovisningen, vilket ska göras enligt föreskrifter till 6 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndigheten har tecknat hyresavtal för elevboende i en villafastighet och två bostadsrätter. Hyresavtalen redovisas som finansiell leasing och påverkar tillgångar och skulder med .