frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — Utskottet valde då att särskilt lyfta fram fyra punkter som man ansåg vara av särskilt stor vikt: utbyggnaden av järnvägen mellan och , satsningar på transportinfrastruktur i norr, att hitta alternativa finansieringsmöjligheter för infrastrukturprojekt samt att återupprätta ett ministerråd för transport. Vid utskottsmötet i godkändes positionspapperet. Utskottet beslutade även att uppmana presidiet att välja nordiskt transportsamarbete som tema på en kommande session. Utskottet har arbetat för att få till ett nytt rundabordssamtal med de nordiska transportministrarna. Ett samtal var planerat till november men ställdes in då ministrarna inte hade möjlighet att delta. Mötet kommer i stället att genomföras . väcktes tre separata medlemsförslag om digitalisering i . Förslagen behandlades inledningsvis i tre olika utskott: utskottet för tillväxt och utveckling i , utskottet för välfärd i och utskottet för kunskap och kultur i . Efter beslut i utskotten om att behandla medlemsförslagen gemensamt tillsattes en arbetsgrupp med uppdraget att ta fram ett gemensamt betänkande över medlemsförslagen. Betänkandet presenterades vid ett gemensamt utskottsmöte i . Arbetsgruppen rekommenderade att utskottet för tillväxt och utveckling i skulle slutbehandla förslaget. Betänkandet utmynnade i en rekommendation (rek. 23/2017/tillväxt) med innebörden att bör arbeta för att blir världsledande inom 5G med god täckning i , att gemensamma mål för utbyggnaden av infrastrukturen för digital kommunikation utvecklas och att den ökade digitaliseringen av samhället bör ske på ett samhällssäkert sätt. Därtill uppmanades regeringarna att säkra att gemensamt säkerställer de nordiska medborgarnas individuella rätt till integritet i den ökade digitaliseringen av samhället, att utveckla ett samarbete mellan offentliga och privata nätföretag och att samverka för att finna ekonomiska medel för en snabb utbyggnad av datakommunikationen i glesbygder. Fyra ledamöter från utskottet deltog i den nordisk-baltiska ministerkonferensen om digitalisering som hölls i , däribland (V). Vid konferensen framhöll utskottet att en gemensam lösning för de nordiska länderna när det gäller e-legitimation bör vara en prioriterad fråga. arbetsgrupp för FN:s hållbarhetsmål 2030 presenterade i samband med sommarmötet ett utkast till rapport om nordiskt samarbete för att främja hållbarhetsmålet. Vid utskottets diskussion om rapporten framhölls att 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN digitaliseringslösningar inom är en viktig prioritering. FN:s hållbarhetsmål kommer att fortsätta . Utskottet för tillväxt och utveckling i har varit mycket aktivt i arbetet att påverka ministerrådets strategiska genomlysning av energisamarbetet, vilket kan ses i flera av förslagen till samarbetsprogram för det nordiska energisamarbetet 2018–2021. Vid utskottsmötet påpekade utskottet exempelvis att man ansåg att de förslag som framkommit i strategiska genomlysning skulle ges större betydelse i programmet. Ett konkret mål som lyftes fram är standardiseringen av laddstationer för elbilar och andra fordon. Utskottet ansåg även att som helhet bör vara självförsörjande snarare än varje land för sig. Arbetet med samarbetsprogrammet utmynnade i en rekommendation till (rek. 42/2017/tillväxt). Utskottets rapportör i frågan om biobränsle tog tillsammans med (C) från utskottet för ett hållbart fram ett positionspapper som låg till grund för möten med nordiska Europaparlamentariker i . Vid besöket diskuterades förutsättningarna för biobränslen som förnybar energikälla. Utskottets arbetsgrupp för arbetsmarknadsfrågor har haft till uppgift att följa den strategiska genomlysningen av den nordiska arbetsmarknaden som författats av , i syfte att utröna vilka förslag det finns förutsättningar för länderna att uppnå enighet om. Rapporten ligger till grund för det förslag till Nordiskt samarbetsprogram för arbetsmarknadssektorn som arbetats fram och som ska gälla 2018–2021. Under januarimötet framhöll utskottet att samarbetsprogrammet bör värna den nordiska modellen. rekommenderade därefter att sätta igång aktiviteter inom ramen för samarbetsprogrammet för arbetslivssektorn 2018–2021 (rek. 20/2017/tillväxt). Vid januarimötet beslutade utskottet att utarbeta ett utskottsförslag om flyktinginvandring och arbetsmarknadspolitik, baserat på ett medlemsförslag som tagits fram av den konservativa gruppen. Förslaget behandlade ländernas arbete med integration, arbetsmarknadsvillkor och allmänt erfarenhetsutbyte i förhållande till flyktinginvandring. Utskottet förde långa diskussioner om möjligheten att införa låglönejobb som ett sätt att underlätta flyktingars inträde på arbetsmarknaden; det rådde dock oenighet i denna fråga. Utskottets betänkande resulterade i en rekommendation till om att bland annat inleda ett informationsutbyte om hur de nordiska länderna hanterar flyktingar och invandrare på arbetsmarknaden och att se på vilka konkreta 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN åtgärder och verktyg i länderna som har haft en mätbar positiv effekt (rek. 18/2017/tillväxt). Därtill har förslaget om en gemensam webbplats för nordiska arbetsförmedlingar diskuterats vid ett flertal utskottsmöten. Medlemsförslaget från den socialdemokratiska gruppen drogs sedermera tillbaka då sekretariatet konstaterat att arbetar med ett liknande projekt. Utskottet har även arbetat med ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om livslångt lärande. Förslaget handlade om vuxenutbildning och fortbildning som en integrerad del av arbetslivet för löntagare i . Några av de synpunkter som utskottet lyfte fram i samband med att förslaget behandlades finns med i förslaget till nytt samarbetsprogram för arbetsmarknadssektorn. Arbetet med förslaget utmynnade även i två rekommendationer till (rek. 36/2017/tillväxt och rek. 37/2017/tillväxt). Utskottet framförde också önskemål om att anordna en hearing med ministrar om frågan om livslångt lärande. Vidare behandlade utskottet ett medlemsförslag framlagt av den socialdemokratiska gruppen om en gemensam nordisk kamp mot social dumpning inom EU. Arbetet resulterade i en rekommendation från till med syftet att organisera ett rundabordssamtal med arbetsmarknadens parter om frågan och en uppmaning till de nordiska regeringarna att samlas kring en gemensam nordisk politik i kampen mot social dumpning inom EU (rek. 38/2017/tillväxt). Utskottet för tillväxt och utveckling i har ansvaret för det samlade operativa arbetet med gränshinder i , och utskottets ordförande (S) är därmed representant i regeringssidans gränshinderråd. I den tvärpolitiska gränshindergruppen ingår två av utskottets svenska ledamöter, (S) och (V). har utskottet bland annat beslutat att engagera sig i frågan om samordningsnummer för utländska fritidshusägare och om erkännande av färöiska körkort. (S) är huvudansvarig för de båda frågorna. Utskottet bevakar även frågan om erkännande av yrkeskvalifikationer. Vid utskottets septembermöte fick ordföranden tillsammans med sekretariatet i uppdrag att formulera ett brev till de nordiska samarbetsministrarna, med utskottet och presidiet som slutgiltig avsändare, där dessa uttryckte sina åsikter om förnyade mandat. Bland annat framfördes vikten av att medlemmarna i rådet har mandat att självständigt ta de kontakter som behövs för att påskynda lösningen av ett konkret ärende. Vidare framfördes en önskan om att ordförandeskapet i tog ett större ansvar för att staka ut målsättningarna under det egna ordförandeskapsåret. Därtill önskade presidium och utskottet för tillväxt och utveckling i att samarbetsministrarna () skulle uppmana de nordiska statsmi- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN nistrarna att ta initiativ till att motverka att det i samband med nationell lag- stiftning uppkommer oavsiktliga hinder för den fria rörligheten som drabbar personer bosatta i och företag verksamma i de nordiska länderna. höll en rekommendation om att förändra mandatet som skulle börja gälla från Vid utskottets möte i samband med session i besökte sekretariat utskottet. tanter visade bland annat fyra korta animerade filmer som tagits fram för att illustrera gränshinderarbetet och dess konsekvenser. Filmerna kan delas och spridas via sociala medier för att öka kunskapen om gränshinder i . En fråga som återkommande diskuterats i gränshindergruppen är dess sammansättning då den övervägande majoriteten i gruppen har varit Med anledning av detta beslutade utskottet att se över gränshindergruppens sammansättning och att rekommendera presidiet att be utskott och delegationer att hörsamma önskan om en mer representativ sam- I övrigt enades utskottet bland annat om att föreslå presidiet att det ska genomföras en frågetimme om gränshinder vid en årlig session, att det svenska ordförandeskapet 2018 ska genomföra en strategisk genomlysning av det nationella arbetet mot gränshinder och att be sekretariatet ta fram ett ut- skottsförslag om att bör skapa en årlig barometer som indikerar om de nordiska länderna integreras eller disintegreras . Budgeten behandlades vid septembermötet i . Utskottet lyfte då fram fyra sakområden som man ville prioritera: transport, energi, arbetsmarknad och digitalisering. I samband med budgetbehandlingen pekade utskottet på några särskilda prioriteringar som man ansåg borde tas i beaktande: upprättandet av ett ad hoc-ministerråd för transporter 2019– 2021, genomförandet av ett nordiskt rundabordssamtal om social dumpning, uppföljning av det norska ordförandeskapets konferens om vuxnas lärande, ett nordiskt forsknings- och analysarbete om flyktingars inträde på den nordiska arbetsmarknaden, ett höjt anslag till MR-Digitals arbete och en analys som mäter den samhällsekonomiska nyttan av ett mer välintegrerat , sektor för sektor. Utskottet för tillväxt och utveckling i kommer att fortsätta arbetet med FN:s hållbarhetsmål, transportfrågor och energifrågor. Utskottet planerar även att följa upp rekommendationen om livslångt lärande, ordna en hearing om arbetsvillkor inom flyget och ta fram ett positionspapper om ”clean mobility”. Utskottets sommarmöte äger rum i och kommer att fokusera på frågor som energi, turism och digitalisering. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för välfärd i Utskottet för välfärd i behandlar frågor som rör den nordiska välfärdsmodellen, däribland barn och unga, vård och omsorg samt äldre och personer med funktionsnedsättning. Utskottet följer även frågor om alkohol, narkotika och missbruksproblematik. Utöver det arbetar utskottet med demokratifrågor, jämställdhet, urfolk och mänskliga rättigheter, kriminalitet, migrations- och integrationspolitik samt flyktingfrågor. Svenska ledamöter i utskottet var (S), (SD), (S), (M) och (SD). Utskottet för välfärd i har haft fem möten, och man har bland annat arbetat med frågor om antibiotikaresistens, mobilitet för funktionshindrade i , civilsamhällets roll i det nordiska integrationssamarbetet och samnordiska initiativ på integrationsområdet. Utöver dessa frågor har ett prioriterat område för utskottet varit den ökande problematiken med barns och ungas psykiska ohälsa i . Utskottet har haft sedvanliga möten med ministrar, sakkunniga, experter och organisationer med syftet att inhämta kunskap och information inom aktuella och relevanta områden. Utskottet träffade bland annat jämställdhetsminister , representanter för och , organisationen og til, företrädare för fylkeskommune samt utredare som genomförde en strategisk genomlysning av det nordiska samarbetet på socialområdet. Årets sommarmöte förlades till med temat jämställdhet och likabehandling för minoritetsgrupper och särskilt utsatta grupper i samhället. Un- der besökte utskottet för välfärd i olika myndigheter och organisationer som arbetar med dessa frågor, däribland en organisation för personer med funktionsnedsättning, en rörelse för ökad förståelse och rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner samt Kvinnohuset i . Utskottet besökte även Hus i och arbetsförmedlingen samt hade möten med socialministern och hälsoministern på . Utskottets medlemmar konstaterade att det går att lära sig mycket av och dess konstruktiva och konkreta arbete med att inkludera alla grupper i samhällsstrukturen. Utskottet uttryckte även en vilja att följa upp sommarmötet genom att utarbeta ett förslag om erfarenhetsutbyte kring upprätthållande av välfärdssamhället i såväl mindre som mer perifera samhällen. Utskottet för välfärd i behandlade ett medlemsförslag om ökad psykisk ohälsa bland barn och unga i , väckt av den socialdemokratiska gruppen. I förslaget betonades att utvecklingen på detta område är 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN mycket oroande och att det är viktigt med förebyggande åtgärder så att barn och unga tidigt får lättillgängligt stöd och hjälp. Utskottet såg positivt på för- slaget som ett komplement till tidigare rekommendationer på området och be- slutade att sända det på remiss till relevanta ungdomsorganisationer i . Responsen från remissinstanserna var odelat positiv, och behandlingen av för- slaget resulterade i en rekommendation i vilken bland annat uppmanas att utveckla möjligheterna för barn och unga i som lider av psykisk ohälsa att få hjälp via nätet, att sätta igång en kartläggning av olika existerande tekniska lösningar samt att se till att forskning genomförs inom ramen för psykisk ohälsa med målet att finna de metoder som är fram- gångsrika när det gäller stöd och hjälp till unga som mår psykiskt dåligt (rek. 13/2017/välfärd). och utskottet för välfärd i har under ar- betat med problematiken kring antibiotikaresistens, och mot den bakgrunden utarbetade rådet 2017 en vitbok med tolv åtgärder mot antimikrobiell resistens (AMR). antog också rådet en rekommendation i vilken Nor- diska ministerrådet anmodades att ställa sig bakom rådets vitbok i samlad kamp mot antimikrobiell resistens, både politiskt genom att initiera de konkreta förslagen och ekonomiskt genom att avsätta erforderliga medel till att realisera målen och att vidga vitboken till relevanta samarbetsforum på ett nordiskt, europeiskt och internationellt plan (rek. 3/2017/välfärd). det välkomnade vitboken och framhöll i sitt svar till att ett nor- diskt samarbete mot AMR bör bygga vidare på redan existerande europeiska och globala aktiviteter. ämnade därför be den nybildade nor- diska strategigruppen mot AMR att i samarbete med den redan existerande nordiska expertgruppen behandla vitboken och dess förslag vidare, med finan- siering av eventuella initiativ via ministerrådets budget för hälsosamarbetet. Utskottet för välfärd i såg positivt på de insatser som satts igång på området, men saknade i ministerrådets svar konkreta exempel på hur vitbok kommer att följas upp i det fortsatta arbetet. beslutade därför att upprätthålla rekommendationen i avvaktan på en mer de- taljerad redogörelse från ministerrådet och att ha en politisk dialog med den ansvariga ministern, förslagsvis under temasession gav 2017 den isländske tidigare socialministern Árni Páll Árnason (Samlingsfronten) uppdraget att göra en strategisk genom- lysning av den nordiska välfärdsmodellen på socialområdet. nomlysningen var att få fram kunskap om hur man genom nordiskt samarbete och goda exempel kan bibehålla en hög standard på detta område. för välfärd i hade ett möte med Árni Páll Árnason för att få en statusuppdatering av utredningen och för att ha möjlighet att komma med Teman som diskuterades vid mötet rörde bl.a. utsatta barn och unga, utanförskap och gränshinder inom socialområdet. En slutrapport är planerad 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Lika rättigheter för alla nordiska medborgare är ett prioriterat område för utskottet för välfärd i . Utskottet utarbetade därför ett förslag om bättre mobilitet för personer i med funktionsnedsättning. Bakgrunden till förslaget var att personer med funktionsnedsättning inte fullt ut utnyttjar sina rättigheter att studera eller bosätta sig i ett annat nordiskt land, beroende på olika regler och rättigheter i de nordiska länderna. Det kan även vara svårt att inhämta information om vilka regler som gäller i det aktuella landet. I förslaget rekommenderas att säkerställa att det hos nyckelaktörer såsom Hallå , Nordplus och nordiska universitets och högskolors internationella avdelningar finns kompetenser som kan hjälpa och besvara frågor i syfte att främja mobiliteten för personer med funktionsnedsättning samt att säkra tillgängligheten på nordiska digitala plattformar för personer med särskilda behov (rek. 10/2017/välfärd). I ministerrådets svar på rekommendationen hänvisades till redan pågående processer och projekt kring en förstärkning av funktionshinderskompetensen i det nordiska samarbetet, inbegripet de digitala plattformarna och utbildningssektorn. ämnade även avge en redogörelse för nordiskt samarbete om funktionshinder vid session i . Utskottet för välfärd i såg positivt på ministerrådets svar och framhöll betydelsen av en regelbunden dialog om dessa frågor. Utskottet beslutade att rekommendationen därmed kunde avskrivas. Med anledning av att mandatet för Nordiska ministerrådets funktionshinderråd upphörde genomförde ministerrådet en utvärdering av både och handlingsplanen för nordiskt funktionshinderssamarbete. Utvärderingens syfte var att skapa ett underlag för hur det nordiska samarbetet om funktionshinder ska se ut . Utskottet för välfärd i ombads inkomma med synpunkter i ärendet, och man framhöll bland annat vikten av en stärkt koppling till den politiska nivån och bättre uppföljning av handlingsplanerna. Utskottet för välfärd i behandlade två medlemsförslag om samnordiska initiativ på integrationsområdet: att utarbeta en rapport om de nordiska ländernas erfarenheter av integration och hur involvera civilsamhället i integrationsarbetet. Eftersom förslagen – väckta av den socialdemokratiska gruppen respektive den konservativa gruppen – tematiskt hängde samman beslutade utskottet att sambehandla dessa. Utskottet konstaterade i sitt betänkande över förslagen att integration är ett av vår tids viktigaste politikområden i de nordiska länderna. Utskottet hänvisade också till forskning på området som visar att den mest framgångsrika vägen till integration går via arbetsmarknaden, men även fritidsaktiviteter och civilsamhället har en viktig, indirekt funktion att fylla. Man var överens om i utskottet att det vore högst motiverat att göra en strategisk genomlysning av integrationspolitiken ur flera 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Behandlingen av förslagen utmynnade i två rekommenda- tioner i vilka rekommenderar att under- söka effekterna av involvering av civilsamhället i det samnordiska integra- tionsarbetet och ta initiativ till att finna lösningar på hur civilsamhället kan inkluderas i de olika ländernas integrationsarbete (rek. 11/2017/välfärd) samt att en rapport om integration tas fram som belyser frågan ur flera perspektiv, såsom utbildning, arbetsmarknad, språkträning, boende, diskriminering och fritid, och att rapporten lyfter fram både positiva och negativa exempel på in- tegration i (rek. 12/2017/välfärd). Nordisk grön vänster (tidigare vänstersocialistiska gröna gruppen) lade un- der året fram ett medlemsförslag om ett stärkt nordiskt samarbete för att värna flyktingar och asylrätten. Förslagsställarna uppmanade de nordiska regering- arna att bland annat samarbeta för att värna asylrätten och tillsammans lösa flyktingmottagandet och att avskaffa gränskontrollerna mellan de nordiska länderna i syfte att värna den nordiska passfriheten. Man föreslog också att de nordiska länderna skulle inleda ett samarbete om migration och integration med återkommande möten på ministernivå. Vid utskottets behandling av för- slaget anfördes att redan tagit initiativ till ett ökat erfarenhets- utbyte och samarbete rörande både migration och integration, men att asylfrå- gor främst bör hanteras nationellt och i ett EU-perspektiv. utskottet utmynnade i beslutet att inte gå vidare med medlemsförslaget. disk grön vänster reserverade sig mot utskottets beslut. Utskottet för välfärd i slutbehandlade ett medlemsförslag från Mittengruppen om bekämpande av nya former av människohandel, bekämpande av handel med asylbarn och byggande av allianser i kampen mot människohandel. Med anledning av förslagets spännvidd hade utskottet tillsatt en arbetsgrupp som tog fram den slutgiltiga utformningen av förslaget. Arbetet ledde fram till två rekommendationer som antogs av . rekommenderades att bland annat säkra att kampen mot människohandel tar höjd för nya former av tvångsarbete och utnyttjande av människor i (rek. 5/2017/medborgar). De nordiska regeringarna rekommenderades att bekämpa handeln med asylbarn genom upplysning och information om rättigheter i mottagningscentren, att involvera civilsamhället i kampen mot människohandel och att verka för att den europeiska och internationella lagstiftningen på området tar höjd för nya former av människohandel (rek. 6/2017/medborgar). Utskottet informerades om Nordiska ministerrådets program mot människohandel –2018 och avser att fortsätta att följa dessa frågor. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN väcktes tre medlemsförslag i om digitalisering: •En nordisk samverkan kring digitalisering inom högre utbildning och forskning •Norden – världsledande inom 5G, med fokus på välfärdsteknologi •Fungerande datakommunikationer för alla invånare i . Förslagen behandlades inledningsvis i utskottet för kunskap och kultur i , utskottet för välfärd i respektive utskottet för tillväxt och utveckling i . Utskottet för välfärd i ansåg när det gällde förslaget om 5G i – väckt av den socialdemokratiska gruppen – att det är viktigt att alla ska ha tillgång till internet, oavsett var man bor. Utskottet underströk också att välfärdsteknologin kommer att bli en viktig del inom omsorgssektorn . Man betonade dock vikten av att skydda och stärka den personliga integriteten i samband med den digitala utvecklingen och att man måste ha i åtanke att många äldre bland befolkningen i inte har tillgång till eller kan använda en dator. Efter beslut i utskotten om sambehandling av de tre förslagen utsåg utskottet för välfärd i (S) till att ingå i en arbetsgrupp med uppdraget att arbeta fram ett gemensamt betänkande för de tre förslagen. Betänkandet slutbehandlades i utskottet för tillväxt och utveckling i som har huvudansvar för digitaliseringsfrågor. Mittengruppen i lade 2015 fram ett medlemsförslag om ett nordiskt medborgarskap där man ville se ett samlat med samma rättigheter och skyldigheter. Med anledning av förslaget togs en rapport fram som gick igenom vad ett nordiskt medborgarskap skulle kunna innebära. I rapporten lyftes bland annat en avtalsmodell fram, byggd på fördrag mellan länderna om framför allt ett nordiskt personnummer. Med hänvisning till rapporten och tidigare diskussioner i om ett nordiskt personnummer sändes förslaget ut på remiss till relevanta nordiska myndigheter och instanser. Det framkom i flera av svaren att det skulle vara både enklare och mindre kostsamt att koordinera och utveckla en gemensam nordisk e-legitimation. Utskottet för välfärd i delade uppfattningen om att en digital lösning kan vara vägen fram mot ett mer gränslöst . I utskottets betänkande, som antogs av , rekommenderas de nordiska regeringarna att bland annat införa ömsesidigt erkännande av e-legitimation inom och att låta de nordiska ländernas folkbokföringsmyndigheter erkänna varandras identifikation av medborgarna i (rek. 21/2017/medborgar). Dessutom uppmanades att i samarbete med genomföra rundabordssamtal med bankerna och näringslivet för att diskutera användandet av personnummer som ett villkor för att ingå avtal och för att säkra att användandet av en gemensam nordisk e-legitimation blir så smidigt som möjligt (rek. 22/2017/medborgar). 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Gränshinder av olika slag mellan de nordiska länderna är ett ständigt prioriterat område för . Utskottet för välfärd i följde gränshinderarbetet genom rådets gränshindergrupp, i vilken