frsrdg · H604RS6 · 2018-12-12 00:00:00 — riksdagsledamot är det dock den myndighet som regeringen bestämmer som beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg. Några remissinstanser, bl.a. , har ställt sig tveksamma till om samtliga myndigheter under har tillräcklig erfarenhet och kunskap om aktuella internationella åtaganden om säkerhetsskydd för att t.ex. Mot bakgrund av de begränsade kansliresurser som nämndmyndigheterna under förfogar över anser riksdagsstyrelsen att det är lämpligt att beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg för personer som deltar i nämndmyndigheternas Övriga myndigheter under , dvs. dagens ombudsmän och , bedöms dock kunna besluta om registerkontroll och utfärda säkerhetsintyg för personer som deltar i respektive 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Riksdagsstyrelsens förslag: Om en myndighet som anges i 1 § avser att genomföra en upphandling och ingå ett avtal om varor, tjänster eller byggentreprenader, ska den se till att det i ett säkerhetsskyddsavtal anges hur kraven på säkerhetsskydd enligt 3 § ska tillgodoses av leverantören om 1.det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 2.upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. Myndigheten ska kontrollera att leverantören följer säkerhetsskyddsavtalet. Förslaget överensstämmer med riksdagsstyrelsens. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget, har inget att invända eller avstår från att lämna synpunkter. anför att det är ett riskmoment i sig att utkontraktera uppgifter som innebär hantering av säkerhetskänslig information och att sådan utkontraktering endast bör göras i undantagsfall. anser att de föreslagna bestämmelserna (5 och 6 §§ om säkerhetsskyddsåtgärder och 12 § om säkerhetsskyddsavtal) inte är tillräckliga. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Genom den nya säkerhetsskyddslagen utvidgas kravet på att ingå säkerhetsskyddsavtal. Bestämmelsen ska inte gälla för och dess myndigheter, men en motsvarande bestämmelse om säkerhetsskyddsavtal finns i 8 § lag. Enligt den nya lagen ska statliga myndigheter, kommuner och landsting som avser att genomföra en upphandling och ingå ett avtal om varor, tjänster eller byggentreprenader se till att det i ett säkerhetsskyddsavtal anges hur kraven på säkerhetsskydd enligt 2 kap. 1 § ska tillgodoses av leverantören om det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller om upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. Verksamhetsutövaren ska kontrollera att leverantören följer säkerhetsskyddsavtalet. Det saknas skäl att införa en reglering för och dess myndigheter av när säkerhetsskyddsavtal ska ingås som avviker från den som finns i den nya säkerhetsskyddslagen. Det finns inte heller skäl att avvika från bestämmelsen om att myndigheten ska kontrollera att leverantören följer säkerhetsskyddsavtalet. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Kravet på att ingå säkerhetsskyddsavtal omfattar även enskilda verksam- Eftersom enskilda verksamhetsutövare kommer att omfattas av den nya säkerhetsskyddslagen finns det inget behov av motsvarande reglering i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. I 1996 och lagar finns bestämmelser om att säkerhetsskyddet inte får göras mindre långtgående i ett säkerhetsskyddsavtal än vad som följer av säkerhetsskyddslagen (8 § andra stycket). Någon motsvarighet till den bestäm- melsen finns inte i den nya säkerhetsskyddslagen. Skälet till det är att hänvis- ningen i 2 kap. 6 § nya säkerhetsskyddslagen till hur kraven på säkerhetsskydd enligt 2 kap. 1 § ska tillgodoses av leverantören innebär att säkerhetsskyddet inte får göras mindre långtgående i ett säkerhetsskyddsavtal än vad som följer Det bedöms inte behövas någon motsvarighet till bestämmelsen i den nya lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. När det gäller utkontraktering av säkerhetskänslig verksamhet har händ- elser i närtid och påpekanden från Säkerhetspolisen visat på att ytterligare åtgärder än dem som föreslagits i betänkandet En ny säkerhetsskyddslag kan Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdraget att kartlägga och föreslå åtgärder som motverkar att uppgifter som gäller säkerhet eller säkerhetskänslig verksamhet utsätts för risker i samband med utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av sådan verksamhet, och föreslå olika förebyggande åtgärder, t.ex. tillståndsprövning. ingår även att föreslå ett system med sanktioner i säkerhetsskyddslagstift- ningen och att föreslå hur en ändamålsenlig tillsyn enligt lagen ska vara utformad (dir. 2017:32). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den I avvaktan på utredningens förslag har regeringen beslutat att skärpa kraven på statliga myndigheter när de utkontrakterar säkerhetskäns- Enligt en ändring i säkerhetsskyddsförordningen (1996:633), som trädde i kraft , ska statliga myndigheter, innan en utkont- raktering inleds, samråda med någon av tillsynsmyndigheterna Säkerhets- polisen eller Försvarsmakten. Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten ska också ha möjlighet att besluta att sådana förfaranden inte får genomföras. Motsvarande bestämmelser finns i den nya säkerhetsskyddsförordningen. synpunkter med anledning av remissen är desamma som de synpunkter som fördes fram i motion 2017/18:3980 (V) vid behandlingen av propositionen om en ny säkerhetsskyddslag. fann då att det inte fanns skäl att föreslå några nya åtgärder i fråga om utkontraktering eftersom regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga behovet av att förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i övrigt säkerhetskänslig verksamhet utsätts för risker i samband med utkontraktering, upplåtelse eller överlåtelse av sådan verksamhet och föreslå Utskottet avstyrkte därmed motionen. med utskottets förslag. Riksdagsstyrelsen gör bedömningen att det för närvarande – i avvaktan på utredningens förslag – inte finns skäl att införa en sådan bestämmelse i lagen om säkerhetsskydd i och dess 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.2 Ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) Riksdagsstyrelsens förslag: Hänvisningen i säkerhetsskyddslagen till lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ändras med anledning av den nya lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Förslaget fanns inte i promemorian. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Den ändring som föreslås i 1 kap. 3 § första stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585) är en följd av att lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ersätts av en ny lag. 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Riksdagsstyrelsens förslag: Lagen ska träda i kraft . Ett beslut om registerkontroll för skyddet mot terrorism enligt säkerhetsskyddslag ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt den nya säkerhetsskyddslagen, dock längst till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass meddelas enligt den nya lagen. Ett sådant beslut ska meddelas . Förslaget överensstämmer med riksdagsstyrelsens förslag. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget, har inget att invända eller avstår från att lämna synpunkter. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Lagen bör träda i kraft som den nya säkerhetsskyddslagen. Enligt punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den nya säkerhetsskyddslagen ska ett beslut om registerkontroll enligt 14 § säkerhetsskyddslag i den utsträckning som regeringen föreskriver motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3. Detta ska gälla till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass enligt den nya lagen meddelas. Ett sådant beslut ska meddelas senast vid utgången av 2024. och dess myndigheter omfattas inte av regeringens föreskrifter i detta hänseende. Eftersom myndigheter utför en del registerkontroller med stöd av 14 § säkerhetsskyddslag behövs en särskild övergångsbestämmelse i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Riksdagsstyrelsen föreslår att det införs en övergångsbestämmelse som föreskriver att ett beslut om registerkontroll med stöd av 14 § säkerhetsskyddslag ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt 3 kap. 8 § i den nya säkerhetsskyddslagen. Detta ska gälla till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass enligt den nya lagen fattas, dock längst till utgången av 2024. Riksdagsstyrelsens bedömning: Förslagen förväntas inte leda till några större kostnadsökningar. Bedömningen överensstämmer med riksdagsstyrelsens bedömning. Ingen remissinstans har kommenterat bedömningen. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning När det gäller säkerhetsprövningar kan förslaget komma att innebära att måste använda ökade resurser till att utföra grundutredningar och till att kontinuerligt bevaka uppgifter som tillförs de olika registren, för att kunna uppfylla kraven på uppföljning av säkerhetsprövningen. Detta bedöms dock kunna göras inom ramen för befintliga resurser. Uppföljningen av säkerhetsskyddsavtalen kan komma att medföra vissa kostnadsökningar. Det torde inte ofta bli aktuellt att utfärda säkerhetsintyg. Någon kostnadsökning förväntas därför inte med anledning av de nya bestämmelserna. 8.1Förslag till lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Allmänna överväganden om behovet av en ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter finns i avsnitt 5.1. 1 § Denna lag gäller i verksamhet vid och vid följande myndigheter under : statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, till ombudsmän och riksrevisorerna, Paragrafen motsvarar 1 § lag. I enlighet med Lagrådets förslag till lag räknas de myndigheter för vilken lagen ska gälla upp i paragrafen. Nämnderna anges i den ordning som de nämns i lagen (2011:745) om instruktion för . I paragrafen anges numera det fullständiga namnet på till ombudsmän och riksrevisorerna. inrättades ett särskilt prövningsorgan, statsråd och statssekreterares övergångsrestriktioner, under . statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ska också omfattas av lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter och ingå i uppräkningen i 1 §. 2 § Med säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Med säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avses uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen, om den hade varit tillämplig. Paragrafen motsvarar delvis 3 § lag. I paragrafen anges vad som avses med säkerhetskänslig verksamhet, säkerhetsskydd och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Definitionerna överensstämmer med de som förekommer i den nya säkerhetsskyddslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 3 § Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska utreda behovet av säkerhetsskydd (säkerhetsskyddsanalys). Säkerhetsskyddsanalysen ska dokumenteras. Med utgångspunkt i analysen ska myndigheten planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Myndigheten ska kontrollera säkerhetsskyddet i den egna verksamheten och i övrigt vidta de åtgärder som krävs enligt denna lag och enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585) i tillämpliga delar. Första stycket är nytt. Där införs ett krav på att genomföra en säkerhetsskyddsanalys. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. Andra stycket motsvarar 2 § första stycket lag och innehåller anpassningar till de nya definitionerna av säkerhetsskyddsåtgärder och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1 och 5.1.2. Tredje stycket motsvarar delvis 9 § 2 lag. Skyldigheten att kontrollera säkerhetsskyddet har flyttas till denna paragraf för att bestämmelsen om omfattningen av säkerhetsskyddet ska ha en liknande uppbyggnad som i den nya säkerhetsskyddslagen och för att förtydliga de krav som ställs vid ingåendet av ett säkerhetsskyddsavtal. Med ”i tillämpliga delar” avses bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 4 kap. 4 § Säkerhetsskyddet ska utformas med beaktande av enskildas rätt att enligt tryckfrihetsförordningen ta del av allmänna handlingar och med beaktande av enskildas integritet. Vid utformningen av säkerhetsskyddet i och ska öppenhet gentemot allmänheten och företrädare för massmedierna särskilt beaktas. Paragrafen motsvarar 2 § andra och tredje stycket lag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. Ordet ”samt” i första stycket har ändrats till ”och”. 5 § Informationssäkerhet ska 1.förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter obehörigen röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs, och 2.förebygga skadlig inverkan i övrigt på uppgifter och informationssystem som gäller säkerhetskänslig verksamhet. Paragrafen motsvarar delvis 4 § 1 lag. I paragrafen anges vad som avses med informationssäkerhet. Definitionen överensstämmer med den som finns i 2 kap. 2 § i den föreslagna säkerhetsskyddslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 6 § Vid utformningen av informationssäkerheten ska behovet av skydd för informationssystem särskilt beaktas. Paragrafen motsvarar 5 § lag. Orden ”automatiserad informationsbehandling” byts ut mot ”informationssystem”. Någon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 7 § Fysisk säkerhet ska 1.förebygga att obehöriga får tillträde till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller där säkerhetskänslig verksamhet i övrigt bedrivs, och 2.förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, anläggningar eller objekt som avses i 1. Paragrafen motsvarar delvis 4 § 2 lag. I den anges vad som avses med fysisk säkerhet. Definitionen överensstämmer med den som finns i 2 kap. 3 § i den nya säkerhetsskyddslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 8 § Den fysiska säkerheten ska utformas så att enskildas rätt att röra sig fritt inte inskränks mer än nödvändigt. Bestämmelser om allmänhetens tillträde till kammare, utskott och finns i regeringsformen, riksdagsordningen och i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . Bestämmelser som möjliggör förbud mot tillträde till vissa byggnader, andra anläggningar och områden finns i skyddslagen (2010:305). Paragrafen motsvarar 6 § lag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. I första stycket har ordet tillträdesbegränsningar ersatts av den fysiska säkerheten i enlighet med definitionen i 7 §. En redaktionell ändring har gjorts där den ”enskildes rätt” ändrats till ”enskildas rätt”. I andra stycket har och regeringsformen lagts till. De bestämmelser som avses i hänvisningen är 4 kap. 9 § regeringsformen samt 6 kap. 7 § och 7 kap. 17 § riksdagsordningen. Tredje stycket har förts över utan ändring. 9 § Personalsäkerhet ska 1.förebygga att personer som inte är pålitliga från säkerhetssynpunkt deltar ien verksamhet där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i en verksamhet som av någon annan anledning är säkerhetskänslig, och 2.säkerställa att de som deltar i säkerhetskänslig verksamhet har tillräcklig kunskap om säkerhetsskydd. Paragrafen motsvarar delvis 4 § 1 lag. I den anges vad som avses med personalsäkerhet. Definitionen överensstämmer med den som finns i 2 kap. 4 § i den nya säkerhetsskyddslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 10 § För och de myndigheter som anges i 1 § finns bestämmelser om säkerhetsskyddsklasser, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg i säkerhetsskyddslagen (2018:585). Paragrafen motsvarar 7 § lag i den lydelse som enligt beslut skulle ha trätt i kraft (bet. 2017/18:JuU21, rskr. 2017/18:289). Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. Ordet ”säkerhetsskyddsklass” har ändrats till ”säkerhetsskyddsklasser”. 11 § beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen (2018:585) för personer som deltar i 1.riksdagens eller verksamhet i annan egenskap än riksdagsledamot, och 2.verksamhet som de myndigheter som anges i 1 § 5–12 bedriver. , ombudsmän och beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen för personer som deltar i respektive myndighets verksamhetsområde. Paragrafen reglerar vem som ska besluta om registerkontroll och utfärda säkerhetsintyg på och dess myndigheters verksamhetsområde. Det är som beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg för nämndernas räkning. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.5. 12 § Om en myndighet som anges i 1 § avser att genomföra en upphandling och ingå ett avtal om varor, tjänster eller byggentreprenader, ska den se till att det i ett säkerhetsskyddsavtal anges hur kraven på säkerhetsskydd enligt 3 § ska tillgodoses av leverantören om 1.det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 2.upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. Myndigheten ska kontrollera att leverantören följer säkerhetsskyddsavtalet. Paragrafen innehåller bestämmelser om säkerhetsskyddsavtal och har utformats efter 2 kap. 6 § i den nya säkerhetsskyddslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.6. 13 § De myndigheter som anges i 1 § ska var och en inom respektive verksamhetsområde se till att de som berörs av bestämmelserna i denna lag informeras om innehållet i lagen och ges utbildning i frågor om säkerhetsskydd. Paragrafen motsvarar 9 § 1 lag. Innehållet förs över i oförändrat skick. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 14 § Av 7 § lagen (2011:745) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Övriga myndigheter som anges i 1 § får meddela de närmare föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för tillämpning av 1.denna lag, och 2.säkerhetsskyddslagens (2018:585) bestämmelser om säkerhetsskyddsklasser, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg. Paragrafen motsvarar 10 § lag i den lydelse som enligt beslut skulle ha trätt i kraft (bet. 2017/18:JuU21, rskr. 2017/18:289). Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. Ordet ”säkerhetsskyddsklass” har ändrats till ”säkerhetsskyddsklasser”. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 3.Beslut om registerkontroll enligt 14 § i säkerhetsskyddslagen (1996:627) ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt 3 kap. 8 § säkerhetsskyddslagen (2018:585), dock längst till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass enligt den nya lagen meddelas. Ett sådant beslut ska meddelas . Lagen träder enligt bestämmelsen i punkt 1 i kraft som den nya säkerhetsskyddslagen. Av punkten 2 följer att lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter upphävs genom lagen. I punkten 3 anges att ett beslut om registerkontroll till skydd mot terrorism enligt 14 § säkerhetsskyddslag ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585), dock längst till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass enligt den nya lagen fattas. Ett sådant beslut ska meddelas . Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.2Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) 3 § För och dess myndigheter gäller endast bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 4 kap. I övrigt gäller lagen (2019:000) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Regeringen får i fråga om , utlandsmyndigheterna och kommittéväsendet meddela föreskrifter om undantag från andra bestämmelser i lagen än de som anges i första stycket. Den ändring som föreslås i första stycket är en följd av att lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ersätts av en ny lag. Förslag till lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller i verksamhet vid och vid följande myndigheter under : till ombudsmän och riksrevisorerna statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner 2 § Med säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Med säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avses uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen, om den hade varit tillämplig. 3 § Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag ska utreda behovet av säkerhetsskydd (säkerhetsskyddsanalys). Säkerhetsskyddsanalysen ska dokumenteras. Med utgångspunkt i analysen ska myndigheten planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. BILAGA 1 PROMEMORIANS LAGFÖRSLAG Myndigheten ska kontrollera säkerhetsskyddet i den egna verksamheten och i övrigt vidta de åtgärder som krävs enligt denna lag och enligt säkerhets- skyddslagen (2018:585) i tillämpliga delar. 4 § Säkerhetsskyddet ska utformas med beaktande av enskildas rätt att enligt tryckfrihetsförordningen ta del av allmänna handlingar och med beaktande av Vid utformningen av säkerhetsskyddet i och Riksdagsförvalt- ningen ska öppenhet gentemot allmänheten och företrädare för massmedierna 5 § Informationssäkerhet ska 1.förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter obehörigen röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs, och 2.förebygga skadlig inverkan i övrigt på uppgifter och informationssystem som gäller säkerhetskänslig verksamhet. 6 § Vid utformningen av informationssäkerheten ska behovet av skydd för informationssystem beaktas särskilt. 7 § Fysisk säkerhet ska 1.förebygga att obehöriga får tillträde till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller där säkerhetskänslig verksamhet i övrigt bedrivs, och 2.förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, anläggningar eller objekt som avses i 1. 8 § Den fysiska säkerheten ska utformas så att den enskildes rätt att röra sig fritt inte inskränks mer än nödvändigt. Bestämmelser om allmänhetens tillträde till kammare och utskott finns i riksdagsordningen och i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . Bestämmelser som möjliggör förbud mot tillträde till vissa byggnader, andra anläggningar och områden finns i skyddslagen (2010:305). 9 § Personalsäkerhet ska 1.förebygga att personer som inte är pålitliga från säkerhetssynpunkt deltar ien verksamhet där de kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i en verksamhet som av någon annan anledning är säkerhetskänslig, och 2.säkerställa att de som deltar i säkerhetskänslig verksamhet har tillräcklig kunskap om säkerhetsskydd. PROMEMORIANS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 Säkerhetsskyddsklass, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg 10 § För och de myndigheter som avses i 1 § finns bestämmelser om säkerhetsskyddsklass, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg i säkerhetsskyddslagen (2018:585).