frsrdg · H504RS5 · 2018-02-15 00:00:00 — Framställning till 2017/18:RS5 Några ändringar i riksdagsordningen I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen ändringar i riksdagsordningen (RO) och lagen (2011:745) med instruktion för . Förslagen gäller frågor som har identifierats under uppföljningen av den nya RO som trädde i kraft . När det gäller RO föreslås att valet av talman ska genomföras med acklamation om det bara finns en nominerad kandidat. I fråga om interpellationsdebatter föreslås en ändring när det gäller övriga talares rätt att anmäla sig till debatterna. För att anpassa RO till rutiner som i praktiken har gällt sedan /05 föreslås dessutom en ändring i bestämmelsen om fastställande av vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas. Det föreslås ett förtydligande av att suppleanter inte ska utses för ledamöterna i . Däremot ska en ersättare för ordföranden väljas särskilt. Det förtydligas också i RO att det är uppgift att besluta om arkivföreskrifter för och myndigheter. Ett motsvarande bemyndigande införs i lagen med instruktion för . Förslagen bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion Ärendet och dess beredning........................................................................ Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag .......................................... Val av talman med acklamation .......................................................... Bestämmelserna om när interpellationssvar ska lämnas bör anpassas till praxis...................................................................................... Deltagande i en interpellationsdebatt bör anmälas tidigare ................. Tidsfristen för besvarande av skriftliga frågor bör inte ändras............ bör även i fortsättningen besluta om tidpunkt för avlämnande av propositioner...................................................................... Endast ordföranden bör ha en ersättare i bör få meddela arkivföreskrifter ..................... Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen ............................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion Bilaga Promemorians lagförslag................................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1.lag om ändring i riksdagsordningen, 2.lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C) och (MP). ret inte kan lämnas inom den tid som anges i 4 § första stycket ska talmannen även samråda med interpellanten innan talmannen bestämmer vid vilket sammanträde svaret ska lämnas.Talmannen bestämmer efter samråd med statsrådet vid vilket sammanträde svaret ska lämnas. 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 §, 13 kap. 3, 6, 13, 15, 17 och 20 §§ och 14 kap. 2 § och tilläggsbestämmelserna 8.4.1 och 8.4.2 riksdagsordningen ska ha följande lydelse. ska, enligt 4 kap. 2 § regeringsformen, välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. De väljs var för sig i nu nämnd ordning. Valen gäller till valperiodens slut. Om valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås, ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna, ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Om det bara finns en nominerad kandidat ska valet genomföras med acklamation. Om det finns fler än en nominerad kandidat, och valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. 8.4.1 Talmannen bestämmer efter sam- råd med statsrådet och interpellanten vid vilket sammanträde svaret ska lämnas. Utkastet till svar på en interpellation får göras tillgängligt för ledamöterna i förväg. Ett anförande för besvarande av en interpellation får vara högst . Statsrådet kan därutöver få ordet för ytterligare tre anföranden, varav de två första får vara högst vartdera och det tredje högst . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden, varav de två första får vara högst vartdera och det tredje högst . Andra talare kan få ordet för högst två anföranden, varav det första får vara högst och det andra högst . En talare ska anmäla sig senast En talare ska anmäla sig senast under andra omgången. under första omgången. var för sig. Vid val med slutna sedlar var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas samma förfarande som vid tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra val av talman enligt 3 kap. 4 § tredje Valet av en ombudsman gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under fjärde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . Valet av en ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer. Riksrevisorerna väljs var för sig. Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas Vid val med slutna sedlar tillämpas samma förfarande som vid val av tal- samma förfarande som vid val av tal- man enligt 3 kap. 4 § andra stycket. man enligt 3 kap. 4 § tredje stycket. Valet av en riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . En riksrevisor kan inte väljas om. ska välja en valprövningsnämnd och till nämnden välja ordförande och ledamöter enligt bestämmelserna i 3 kap. 12 § regeringsformen. väljer särskilt en ersättare för ordföranden. Bestämmelserna i 3 kap. 12 § regeringsformen om ordföranden tillämpas också på ersättaren. Om val av riksföreståndare, vice riksföreståndare eller en person som ska tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare enligt 5 kap. 5 och 7 §§ regeringsformen ska ske med slutna sedlar, tillämpas förfarandet som gäller för val av talman enligt 3 kap. 4 § tredje stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller ersättare för ordföranden tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller ersättare för ordföranden tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § tredje stycket. av en ordförande och två andra leda- av en ordförande och två andra leda- De väljs var för sig av riksda- De väljs var för sig av riksda- gen efter ett ordinarie val till riksda- gen efter ett ordinarie val till riksda- gen för tiden till dess att ett nytt val gen för tiden till dess att ett nytt val till nämnden har ägt rum. till nämnden har ägt rum. ska inte utses. ersättare för ordföranden. består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och inte vara ledamot av , och fyra andra ledamöter, valda inom . Ordföranden väljs särskilt. till överklagandenämnden avser valperiod. För ordföranden ska det finnas en ersättare. ska tillämpas även på ersättaren. Vid val med slutna sedlar av ord- Vid val med slutna sedlar av ord- föranden eller ersättare för ordföran- föranden eller ersättare för ordföran- den i överklagandenämnden tilläm- den i överklagandenämnden tilläm- pas samma förfarande som vid val av pas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra talman enligt 3 kap. 4 § tredje 20 § Om val av riksföreståndare, vice riksföreståndare eller en person som ska tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare enligt 5 kap. 5 och 7 §§ regeringsformen ska ske med slutna sedlar, tillämpas förfarandet som gäller för val av talman enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. ska ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. ska därutöver, när det gäller och myndigheter, i den omfattning bestämmer 1.ansvara för centrala förhandlingar med de fackliga organisationerna samt företräda myndigheter i sådana tvister, 2.upprätta förslag till anslag på statens budget, dock inte för , 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , och 4.besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 1–3. 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , 4.besluta om föreskrifter och allmänna råd i sådana frågor som avses i 1–3, och 5.besluta om föreskrifter och allmänna råd om registrering och gall- ring av allmänna handlingar samt arkiv- och dokumenthantering. Denna lag träder i kraft . 2017/18:RS5 2 LAGTEXT 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2011:745) med instruktion för ska ha följande lydelse. 1. meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som ingått, 2. meddela personaladministrativa föreskrifter i övrigt för myndigheter utom , 3. meddela föreskrifter om att endast den som är svensk medborgare får ha en viss anställning vid , och 3. meddela föreskrifter om att endast den som är svensk medborgare får ha en viss anställning vid , 4. meddela föreskrifter om registrering och gallring av allmänna handlingar samt arkiv- och 4. inom sitt verksamhetsområde meddela föreskrifter utöver vad som följer av punkterna 1–3. dokumenthantering för myndigheter och organ utom , , Stiftelsen och 5. inom sitt verksamhetsområde meddela föreskrifter utöver vad som följer av punkterna 1–4. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2016:1096. 3 Ärendet och dess beredning Den nya riksdagsordningen (RO) trädde i kraft . Den nya lagen var framför allt en redaktionell och språklig omarbetning av den tidigare riksdagsordningen, men den innehöll också vissa ändringar i sak. inom kammarkansli fick i uppdrag att följa upp den nya RO. Vid uppföljningen identifierades några frågor där det kunde finnas skäl att överväga lagändringar. Mot den bakgrunden har promemorian Några ändringar i riksdagsordningen (dnr 143-2017/18) utarbetats och beretts inom . Promemorians lagförslag finns i bilagan. Förslagen i promemorian har remissbehandlats. Remissinstanser har varit , , , de gröna, Moderata samlingspartiet, till ombudsmän och riksrevisorerna, , , , , ombudsmän, , , , , , , och . 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 4.1 Val av talman med acklamation Riksdagsstyrelsens förslag: Valet av talman ska genomföras med acklamation om det bara finns en nominerad kandidat. Promemorians överväganden och förslag Enligt riksdagsordningen (RO) väljs talmännen var för sig (3 kap. 4 §). Valen bereds inte av valberedning (tilläggsbestämmelse 12.2.1) men brukar föregås av överläggningar mellan partigrupperna. Valen sker normalt med acklamation. Om någon riksdagsledamot begär det ska de dock förrättas med slutna sedlar (12 kap. 6 § RO). Om valet av talman sker med slutna sedlar är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om ingen får en sådan röstövervikt ska ett nytt val genomföras. Om ingen får mer än hälften av rösterna då heller ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får flest röster (3 kap. 4 § RO). Talmansvalen har förrättats med acklamation , bortsett från valen av talman och tredje vice talman 1979, valen av talman 1991, 2006 och 2010 samt valet av andre vice talman 2014. Till valet av andre vice talman 2014 fanns det endast en nominerad kandidat. Trots detta krävdes det tre valomgångar med slutna sedlar innan den andre vice talmannen kunde väljas. Val med slutna sedlar hade nämligen begärts av en ledamot, och kandidaten fick inte mer än hälften av rösterna vid vare sig den första eller den andra valomgången. Som 3 kap. 4 § RO är formulerad måste enligt promemorian upp till tre valomgångar med slutna sedlar genomföras vid ett talmansval även om det endast finns en nominerad kandidat och det alltså står klart från början att han eller hon kommer att väljas. Att i en sådan situation hålla tre valomgångar med slutna sedlar framstår som meningslöst. I sådana fall bör talmansvalet i stället genomföras med acklamation. I promemorian föreslås att det införs en bestämmelse om detta i paragrafen. Det ska understrykas att det givetvis står varje ledamot fritt att deklarera sitt ställningstagande i frågan om ett talmansval även om själva valet sedan sker med acklamation. Detta görs då i ett anförande. Ingen remissinstans har något att invända mot förslaget utom , som avråder från att genomföra förslaget. anger att det å ena sidan finns ett författningspolitiskt intresse av förutsebarhet och ömsesi- RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG digt förtroende, som innebär att partierna tillsätter talmansposterna i storleksordning. Å andra sidan finns det ett personskyddsintresse. Dess praktiska innebörd är enligt att enskilda ledamöter ska våga uttrycka att de inte har förtroende för den som något av partierna har föreslagit. Vederbörande ska kunna göra detta utan att riskera våld, hot och trakasserier efter att massmedierna har redovisat skälen för den avvikande meningen. När regeln om sluten omröstning vid talmansval en gång infördes var personskyddsintresset knappast aktuellt. Regeln infördes antagligen som uttryck för grundsatsen att öppen votering i personfrågor från integritetssynpunkt är känsligare än öppen votering i sakfrågor. Detta gäller fortfarande. Men sedan voteringsreglerna infördes har det svenska politiska klimatet enligt blivit så hårt att det är fullt berättigat att utöver vikten av integritet betona vikten av personskydd. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Sedan en mycket tillbaka är huvudregeln att talmansvalen förrättas med acklamation, om inte någon riksdagsledamot begär att ett val ska ske med slutna sedlar. Att ett val sker med slutna sedlar innebär att en riksdagsledamot kan rösta på vilken kandidat ledamoten vill utan att det blir känt vem han eller hon röstat på. Ett val med slutna sedlar fyller dock inte någon sådan funktion om det bara finns en kandidat att rösta på. Om det bara finns en nominerad kandidat får det också förutsättas att ingen partigrupp har känt ett så lågt förtroende för denna kandidat att den funnit anledning att föra fram en eller flera ytterligare kandidater. Att rösta blankt vid ett val med slutna sedlar är vidare inte ett lika effektivt sätt att visa bristande förtroende för den enda nominerade kandidaten som det är att ge uttryck för denna uppfattning i ett anförande i kammaren. Riksdagsstyrelsen anser därför att promemorians förslag att valet av talman ska genomföras med acklamation om det bara finns en nominerad kandidat bör genomföras, trots de invändningar som framfört. 4.2 Bestämmelserna om när interpellationssvar ska lämnas bör anpassas till praxis Riksdagsstyrelsens förslag: Det ska anges i RO att talmannen bara behöver samråda med interpellanten innan talmannen bestämmer vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas om svaret inte kan lämnas inom tidsfristen. Promemorians överväganden och förslag bestämmer talmannen efter samråd med statsrådet och interpellanten vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas (tilläggsbestämmelse RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 8.4.1 första stycket RO). I praktiken tillämpas dock inte denna regel enligt sin Regeln har sedan /05 i stället tillämpats på så sätt att interpellanten i princip måste vara beredd att ta emot svaret i kammaren då interpellationen ska besvaras. ställde sig i framställningen i en ny tid bakom den nya hanteringen eftersom kommittén ansåg att det var angeläget att det finns en mekanism som bidrar till att reducera andelen försenade svar och som gör det möjligt att snabbt kunna ange när en interpellation kommer att besvaras 2005/06:RS3 s. 14, bet. 2005/06:KU21 s. 69). Enligt nuvarande praxis samråder talmannen (genom Riksdagsförvalt- ningens centralkansli) inledningsvis endast med statsrådet (genom Regerings- kansliet) om tidpunkten för interpellationssvaret. Om statsrådet kan besvara interpellationen inom tidsfristen sker inte något samråd med ledamoten, utan ledamoten får endast en underrättelse om när debatten ska äga rum. mot som är förhindrad att ta emot interpellationssvaret kan antingen återkalla interpellationen eller begära att en annan ledamot får ta emot svaret. moten inte går med på något av dessa alternativ får statsrådet lämna svaret i kammaren utan debatt med interpellanten. Om statsrådets svar däremot blir försenat har ledamoten rätt att neka högst tre förslag till debattider från statsrådet. Hittar man ingen tid som passar får statsrådet lämna svaret i kammaren utan debatt med interpellanten. kan interpellanten återkalla interpellationen eller begära att en annan ledamot får ta emot svaret. Försenade interpellationssvar hanteras på detta sätt sedan Syftet med denna praxis är enligt promemorian att i möjligaste mån undvika att interpellationssvar försenas. uttalat att det är av särskild vikt att fördröjda interpellationssvar i möjligaste mån undviks (se t.ex. bet. 2014/15:KU10 s. 3 f. och 73 f.). utskottets kritik mot den höga andelen fördröjda interpellationssvar påbörjades under /16, i samråd med Statsrådsberedningen, en försöksverk- samhet med schemalagda interpellationssvar. översyn av verksamheten på goda resultat, och verksamheten har perma- Vid planeringen av interpellationerna förutsätts det alltså att interpellanten är beredd att ta emot svaret i kammaren om statsrådet kan besvara interpellationen inom den lagstadgade tidsfristen. anges att denna hantering måste anses ändamålsenlig utifrån kravet på att i möjligaste mån undvika försenade interpellationssvar. I promemorian anges att det inte bör finnas detaljerade föreskrifter i lagen om hur planeringen av interpellationssvaren ska gå till. Det bör enligt prome- vara tillräckligt att det anges i RO att talmannen bestämmer vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas. Det föreslås därför i prome- att det inte längre ska anges i RO att talmannen ska samråda med stats- rådet och interpellanten om vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Detta ger utrymme för att fortsätta med den hantering som i praktiken gällt . En majoritet av remissinstanserna har inte några synpunkter på förslaget. anser att dagens ordning fungerar väl och anför att det är oklart om förslaget även innebär att talmannen inte behöver samråda med interpellanten om statsrådet inte kan svara inom tidsfristen. Om det är fallet ställer sig partiet inte bakom den föreslagna ändringen. Liberalerna och Moderata samlingspartiet betonar att samråd med interpellanten har ett betydande värde vid försenade interpellationssvar, eftersom interpellanten annars behöver hålla ett stort antal datum lediga för att vara säker på att vara tillgänglig för att kunna ta emot svaret i kammaren. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag sker det inte något samråd med den riksdagsledamot som har ställt en interpellation till ett statsråd om vid vilket sammanträde i kammaren interpellationssvaret ska lämnas, om svaret kan lämnas inom den tidsfrist som anges i RO. En interpellation ska enligt huvudregeln besvaras i ett anförande av ett statsråd från det att den har överlämnats till statsrådet (8 kap. 4 § RO). Efter att överlämnat en interpellation till lämnar endast ett meddelande till om vid vilket sammanträde i kammaren interpellationssvaret kommer att lämnas. Om svaret kommer att lämnas inom tidsfristen förutsätts riksdagsledamoten vara tillgänglig för att ta emot svaret. Som anges i promemorian ställde sig i framställningen i en ny tid bakom denna ordning, eftersom kommittén ansåg att det var angeläget att det finns en mekanism som bidrar till att reducera andelen försenade svar och som gör det möjligt att snabbt kunna ange när en interpellation kommer att besvaras. Ordningen har också utvärderats av , och riksdagspartierna hade då inte några invändningar mot den. Om ett interpellationssvar däremot kommer att lämnas efter det att tidsfristen har löpt ut kan ledamoten dock, som anges i promemorian, enligt dagens ordning tacka nej till tre förslag till debattider från statsrådet. I ett sådant fall kan ett samråd sägas ske med ledamoten om tidpunkten för när interpellationssvaret ska lämnas. Dagens ordning verkar som framhåller ha fungerat väl, och den har bidragit till en effektiv hantering av interpellationssvaren. Det finns därför ingen avsikt att frångå dagens ordning. Riksdagsstyrelsen anser inte heller att det finns anledning att i enlighet med promemorians förslag ta bort kravet på att talmannen ska samråda med statsrådet innan talmannen bestämmer vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas. RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG anpassas till gällande praxis på så sätt att det inte längre ska krävas att talman- nen ska samråda med interpellanten innan talmannen bestämmer vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas, om svaret kan lämnas inom Riksdagsstyrelsen föreslår därför att det ska anges i RO att talman- nen bara behöver samråda med interpellanten innan talmannen bestämmer vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas om svaret inte kan läm- nas inom tidsfristen. 4.3 Deltagande i en interpellationsdebatt bör anmälas tidigare Riksdagsstyrelsens förslag: En riksdagsledamot som vill delta i en interpellationsdebatt ska anmäla detta senast under den första omgången. Riksdagsstyrelsens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser i om att talmannen efter samråd med gruppledarna ska få besluta om färre anföranden och kortare tider för anföranden i interpellationsdebatter. Promemorians överväganden och förslag RO innehåller detaljerade bestämmelser om antalet inlägg och talartider i interpellationsdebatterna (tilläggsbestämmelse 8.4.2). Statsrådets svar på en interpellation får vara i högst . Statsrådet kan därutöver få ordet för ytterligare tre anföranden, varav de två första får vara i högst vartdera och det tredje i högst . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden, varav de två första får vara i högst vartdera och det tredje i högst . Andra talare kan få ordet för högst två anföranden, varav det första får vara i högst och det andra i högst . En talare ska anmäla sig senast under den andra omgången. Bestämmelserna har utvecklats över tid Regleringen av interpellationsdebatterna infördes ursprungligen 1985 som en del i en försöksverksamhet som skulle pågå under /86. Syftet med regleringen var enligt promemorian att göra interpellationsdebatterna kortare och livligare. Man ville också underlätta uppskattningen av debatternas längd. förlängdes bestämmelsernas giltighetstid . Varje gång konstaterades det att debattreglerna hade fungerat smidigt och medfört en avsevärd koncentration på centrala frågeställningar. Formen för interpellationsdebatterna permanentades slutligen . Det fanns då en enighet om att bestämmelserna var bra. RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Bestämmelserna om interpellationsdebatterna har i princip sett likadana ut . Då förkortades svarstiden , och institutet skriftliga frågor för muntliga svar avskaffades (förs. 1995/96:TK1 s. 11 f., bet. 1995/96:KU18 s. 4 f., se även förs.