frsrdg · H504RS1 · 2018-02-21 00:00:00 — Den grundläggande tekniken inom datanätverk, telefoni, serverteknik, lagringslösningar, datahallar och arbetsplatsstöd är modern, säker och anpassad för att klara morgondagens krav. har ett stort antal av pc-klienterna uppdaterats till Windows 10 och Office 2016. Arbetet ska slutföras . Kris- och krigsberedskap samt kontinuitetsplanering Förvaltningen har på området krisberedskap bedrivit såväl planeringsarbete som faktisk krishantering . En ny process för effektiv incidenthantering har införts. En del av arbetet har också varit att lämna förslag på hur förvaltningens beredskap kan förstärkas genom nya beredskapsfunktioner, med anledning av kommande riksdagsval, samt hur en samordnad kommunikation kan främjas. Vidare har förvaltningen slutfört översynen av funktionen tjänsteman i beredskap (TiB) och påbörjat arbete med att genomföra åtgärder som rekommenderats i översynen. Därtill har en förstudie genomförts i syfte att lämna förslag till hur och var en ny larmcentral samt nya krisledningsutrymmen bör byggas. Vid terrorattentatet i upprättade förvaltningen en särskild krisledningsorganisation för att hantera händelsen. Krishanteringen har i efterhand utvärderats, och ett antal rekommendationer har föreslagits. På området krigsberedskap (planering för civilt försvar) har förvaltningen framför allt avsatt tid och resurser till att förbereda, genomföra och utvärdera en övning med krigsdelegationen (se uppdragsområde A). Förvaltningen har även i övrigt genomfört extern samverkan och kompetensutveckling. Syftet är att, i likhet med andra relevanta myndigheter, återuppbygga en långsiktig planering för civilt försvar. Samtliga ovan nämnda aktiviteter bedöms ha bidragit till en stärkt förmåga att upprätthålla kontinuiteten i verksamheten i hela hotskalan, det vill säga att verksamhetens kritiska processer ska kunna fortgå i händelse av såväl incidenter och kriser i fredstid som vid krigsfara eller krig. 42 Benämningar och antal prioritetsnivåer för kritiska incidenter har ändrats . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 För att underlätta prioriteringar av utvecklingsarbetet har förvaltningen en central budgetpost för större projekt. (Fastighetsprojekten ingår inte i denna budget utan finansieras främst från fastighetsanslaget.) har förvaltningen arbetat med 13 projekt och 9 förstudier som finansierats av den centrala projektbudgeten. Här kommenteras några av dem. Stöd till kammare och utskott Förstudien för statistik om den parlamentariska processen ska utreda hur förvaltningen ska kunna ta fram tillförlitlig statistik om arbete till olika intressenter. Förstudien kammarstöd utreder hur förvaltningen ska kunna förnya kammarsystemet för att säkra kontinuiteten i kammararbetet på . Stöd och service till ledamöter och partikanslier Projektet för ledamöter har utvecklat tjänsten EU- guiden på Intranätet. Den erbjuder en samlad information om EU för att underlätta ledamöternas och partikansliernas arbete med EU-frågor. Passersystemet för tillträde till är uppgraderat, och alla passerkort är utbytta. Förstudien om en ny larmcentral har utrett förutsättningarna för att flytta larmcentralen till en mindre centralt placerad lokal. Kunskap om och arbete Uppgraderingen av gruppbokningssystemet har medfört att systemet är mer stabilt och säkert. Det går också att boka och hantera bokningar från mobila enheter. En ny webbplats för EU-information har lanserats. Den stöder uppdrag att informera allmänheten om EU och EU-arbete. Projektet har startat och ska ta fram en ny tjänst där besökaren kan uppleva digitalt på webbplats, bland annat med filmer. Väl fungerande myndighet och arbetsgivare Projektet på webben har gjort uppgifter ur diarium tillgängliga på webbplats. Ett nytt personal- och lönesystem har införts . Projektet har tagit fram ett lättanvänt skrivstöd på Intranätet och förberett en lansering av tjänsten . En förstudie om mediehanteringssystem har utrett förutsättningarna inför en eventuell större uppgradering av systemet. Stöd till myndigheterna under ska enligt förvaltningens instruktion biträda myndigheterna under , det vill säga , ombudsmän () och . I det ingår bland annat att upprätta anslagsdirektiv för RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 var och en av myndigheterna, förutom , och att ingå centrala kollektivavtal. Mot en avgift utför förvaltningen även administrativa och it-rela- terade tjänster åt JO. nämndmyndigheter är , , , till ombudsmän och riksrevisorerna, , och . Nämndmyndigheterna är självständiga myndigheter under med eget verksamhetsansvar, men finansieras genom anslag. ska enligt sin instruktion erbjuda nämndmyndigheterna kanslistöd. Överenskommelser om sådant stöd finns med samtliga nämndmyndigheter. Överenskommelserna följs upp minst en gång och revideras vid behov. Det finns en instruktion inom för samordningen av stödet.43 Nämndmyndigheterna ska upprätta en arbetsordning och lämna en verksamhetsredogörelse till . Det framgår av instruktionen för respektive nämnd att verksamhetsberättelsen ska innehålla en redovisning av verksamhetens kostnader. Enligt förarbetena till lagen (2016:1091) om budget- och ekonomiadministration för myndigheter, den så kallade BEA-lagen, och dess föregångare, den så kallade REA-lagen, ska verksamhetsberättelsen därutöver innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs samt de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Verksamhetsberättelserna ska överlämnas till och behandlas av . En sammanställning över uppgifter om antalet sammanträden, ledamöter och kostnader 2017 redovisas nedan. För ytterligare uppgifter om nämndmyndigheternas verksamhet hänvisas till respektive nämnds verksamhetsberättelse. 43 Dnr 2534-2014/15. 2017/18:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Tabell 31 nämndmyndigheter – sammanträden, ledamöter och kostnader (tkr) Antalet anställda inom med en tillsvidare- eller tidsbegränsad anställning var 680 vid utgången av 2017, vilket är 33 fler än 2016 (647) och 48 fler än 2015 (632). Antalet årsarbetskrafter uppgick till 602, vilket är högre än 2016 (583) och 2015 (591). Förvaltningens ledningsgrupp har fortsatt att arbeta med strategisk kompetensförsörjning och att tillämpa modellen för vakansprövning. Detta sammantaget leder till en mer effektiv kompetensförsörjning. Även resursutnyttjandet blir mer effektivt genom att det till exempel går att växla kompetenser och omfördela resurser samt ha en god kontroll över lönekostnaderna. Tabell 32 Antalet anställda fördelat på ålder och kön 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–59 år Medelåldern för de anställda var , vilket är oförändrat jämfört med och 2015. Både kvinnornas och männens medelålder var , vilket också är oförändrat jämfört med och en marginell förändring jämfört med (kvinnorna och männen ). Andelen kvinnor av samtliga anställda var vid utgången av 2017, vilket är samma som 2016 och något högre än 2015 (). RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Personalomsättningen var jämfört 2015. Tabell 33 Sjukfrånvaro 2012–2017 Total sjukfrånvaro i % av till- Långtidssjukfrånvaro (60 ka- lenderdagar) i förhållande till total sjukfrånvaro i % Kvinnors sjukfrånvaro i % av Mäns sjukfrånvaro i % av pen i % av pen 30–i % av tillgäng- pen eller äldre i % av Den totala sjukfrånvaron i procent av tillgänglig arbetstid var 2017. Från relativt små förändringar i den totala sjukfrånvaron åren sker en ökning 2016 och även 2017. Det är männens sjukfrånvaro som ökat mest, från . Långtidsfrånvaron ökar som andel av den totala sjukfrånvaron från till . Ökningen av långtidssjukfrånvaron gäller särskilt män, som har närmat sig kvinnornas sjukfrånvaronivå. har sammanträtt och beslutade då om en åtalsanmälan. utvecklingsarbete med den strategiska kompetensförsörjningen har utgått från en formativ utvärderingsansats. Detta har inneburit att de erfarenheter som gjorts i ledningsgruppens kompetensförsörjningsarbete löpande har påverkat följande års utvecklingsarbete. har, med utgångspunkt i en slutlig bedömning av de fyra årens utvecklingsarbete, fastställt en instruktion för arbetet med den strategiska kompetensförsörjningen. Därmed har det utvecklingsarbete med strategisk kompetensförsörjning som inleddes , med utgångspunkt i kompetensförsörjningsstrategin, fått en formell och tydlig ram. 44 Värdena är justerade jämfört med de som anges i årsredovisningen med anledning av nya beräkningar. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 En målsättning i det strategiska kompetensförsörjningsarbetet är att förvalt- ningens kompetens, , är anpassad till uppdraget, det vill säga att förvaltningen har rätt kompetens på rätt plats. satser i form av bland annat projektutbildning och språkutbildning. ningen har fortsatt arbetet med ett it-kunskapslyft. 2016 har såväl chefers som medarbetares it-kunskapsnivå inventerats, och ut- bildning har erbjudits. Vissa medarbetare har tagit del av interaktiva utbild- ningar, medan andra har deltagit i lärarledda utbildningar. bildningarna har genomförts för sammanlagt 118 deltagare. En del medarbetare har valt att delta i de ordinarie it-utbildningar som förvalt- Det var totalt 204 utbildningstillfällen med samman- lagt 910 deltagare, inklusive utbildningar för it-kunskapslyftet och digitala Erfarenheterna från it-kunskapslyftet kommer att analyseras och förslag tas fram för hur ska kunna integreras i vardagsar- Som en del i den strategiska kompetensförsörjningen har förvaltningen ar- betat med att stärka förmågan att arbeta planerat och strukturerat med kommu- Alla medarbetare på kommunikationsavdelningen har deltagit i kom- petensutveckling, och flera tjänster har profilerats om för att bättre kunna möta förvaltningens behov av ett bredare kommunikationsstöd. Förslag till en ny kommunikationsstrategi har tagits fram och förväntas beslutas . Större projekt och uppdrag i förvaltningen har en kommunika- tionsansvarig som bidrar med kommunikationsrådgivning och säkerställer att det finns en kommunikationsplan. Förvaltningen har också anpassat och sett över introduktionsutbildningen för nyanställda så att innehållet bättre speglar förvaltningens uppdrag och ar- Det chefsutvecklingsprogram som fastställdes har fortsatt . Programmet innehåller såväl generella som individuella inslag, men också en utvecklad och fördjupad introduktion för nya chefer. chefer deltagit i diskussioner och seminarier kring den statliga värdegrunden och den offentliga förvaltningens kvalitet. Liksom har en stor del av förvaltningens chefer deltagit i så kallade handledningsgrupper, vilket innebär att chefer träffas i mindre grupper under ledning av en extern handledare. Även teamledare på säkerhetsenheten och samordnare inom lokalvården har deltagit i särskilda handledningsgrupper. Nya chefer i förvaltningen har erbjudits utbildning i lönesättande samtal samt grundläggande arbetsmiljöutbildning. Chefer som är nya i chefsrollen er- bjuds alltid utbildningen Ny som chef. har haft 101 anställningar utannonse- rade (104 anställningar 2016, 45 anställningar 2015). ningar var närmare 4 000 (3 952), med en variation på 2–170 per anställning (2016: 4 900 ansökningar, 4–278 per anställning, 2015: cirka 2 800 ansök- ningar, 10–180 per anställning). RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Chefer – rekrytering och struktur har åtta chefer rekryterats – fyra män och fyra kvinnor. Könsfördelningen i chefsgruppen är jämn. Kvinnornas andel är , vilket innebär marginella förändringar jämfört (2015). Medelåldern för cheferna i är , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Tabell 34 Antalet chefer fördelade efter ålder och kön 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–59 år Förvaltningen som attraktiv arbetsgivare Förvaltningen har utarbetat en handlingsplan för hur ska synliggöras som attraktiv arbetsgivare. Som ett led i detta arbete deltog förvaltningen i vårens framtidsmässa om och kring offentlig sektor i . Vidare har en analys genomförts av vilka styrkor och utmaningar har som arbetsgivare. En strategisk kommunikationsplan håller på att utarbetas med fokus på bland annat i vilken form förvaltningens styrkor och utmaningar ska kommuniceras. Förvaltningen arbetar även vidare med frågorna inom ramen för bland annat förvaltningens utvecklingsarbete, där ledarskap och medarbetarskap är viktiga delar. Arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna , fackförbundet och har genomfört det nya lokala samverkansavtalet för som trädde i kraft . Organisationen för samverkan består av verksamhetsmöten, där chefer och medarbetar deltar, samverkansgruppen och samverkansrådet där parterna träffas, det vill säga arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna. Samverkansgruppen träffas regelbundet och leds av personalchefen. träffas , och det är riksdagsdirektören som leder dessa möten. Fokus vid samtliga dessa möten ligger på dialog och delaktighet, vilket ska främja engagemang och trivsel. och de centrala arbetstagarorganisationerna, och , har träffat ett nytt ramavtal om löner m.m. för perioden till . Med Saco-S finns ett ramavtal om löner m.m. som gäller tills vidare. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 En bra arbetsmiljö bidrar till att göra till en attraktiv, utvecklande och hälsofrämjande arbetsplats. har policy för hälsofrämjande arbetsmiljö reviderats. Förvaltningens arbetsmiljömål avser åren 2017–2018. Ett av målen är att öka förutsättningarna för delaktighet för medarbetarna inom förvaltningen. Förvaltningen har bland annat infört ett samverkansavtal och har dessutom i olika processer, till exempel värdegrundsarbetet och medarbetarpolicyn, inkluderat alla medarbetare. Enligt den medarbetarundersökning som genomförts har graden av delaktighet ökat, vilket skulle kunna förklaras av det genomförda arbetet. Ett annat mål är att förvaltningen ska öka möjligheterna till ett flexibelt arbetssätt genom att ytterligare stärka de anställdas itkunskaper och kännedom om det tekniska stödet. För att nå detta mål har förvaltningen i ett första steg genomfört ett it-kunskapslyft för alla medarbetare (se avsnittet ovan om kompetensförsörjning). Förvaltningen har ansvar för den fysiska arbetsmiljön där ledamöter och partikanslier har sina arbetsplatser, eftersom arbetet bedrivs i . påbörjades därför ett samarbete kring skyddsronder tillsammans med partikanslierna i . Samarbetet formaliserades och skyddsronder genomfördes tillsammans med två kanslier. Ett annat förändrings- och utvecklingsområde har varit att ombilda den tidigare skyddskommittén till att i stället ingå som en del i samverkansarbetet med benämning samverkansgrupp arbetsmiljö. Därutöver har löpande arbete pågått med arbetsmiljöronder, arbetsskador och utbildning för nya chefer. /17 genomförde förvaltningen en fördjupad utvärdering av likabehandlingsplanen. Likabehandlingsplanen har därefter reviderats. Vissa förändringar har även gjorts med anledning av skärpningar i diskrimineringslagstiftningen. har policy mot kränkande behandling samt riktlinjer för hantering och utredning om kränkande behandling reviderats för att bättre motsvara de krav som ställs i föreskrift om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Lönekartläggning enligt diskrimineringslagen är genomförd . Målsättningen med friskvård är att bevara det friska friskt, öka frisknärvaron, minska antalet arbetsskador och förkorta tiden för rehabilitering i samband med sjukskrivning. Vidare ingår att göra ledamöter och anställda medvetna om betydelsen av en livsstil som minskar riskerna för fysisk och psykisk ohälsa samt stimulera och motivera till vardagsmotion. Friskvården inriktas särskilt på att aktivera de som är fysiskt inaktiva, både på individ- och på gruppnivå. har bland annat följande aktiviteter RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 genomförts: hälsoprofiler, coachning, friskvårdsdagar samt kurser och rådgivning om stress, sömn, avspänning och kost. Vidare har det varit möjligt att styrketräna och delta i motions- och styrkepass. fortsätter att arbeta i den anda som är grunden till att förvaltningen blev hälsodiplomerad 2014. Diplomet är ett bevis på ett medvetet och strukturerat hälsoarbete. En hälsodiplomerad arbetsplats har en god arbetsmiljö samt underlättar för och uppmanar sina medarbetare att göra hälsosamma livsstilsval. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning arbetar löpande med att förbättra tillgängligheten för personer med olika typer av funktionsnedsättningar. har ett stort antal aktiviteter genomförts för att förbättra tillgängligheten i fastigheter. Bland annat har kontrastmarkeringar i trappor och på glaspartier förbättrats, liksom belysning i mötesrum och inredningen på toaletter. Förvaltningen har även installerat automatiska dörröppnare på fler platser . Det påbörjade arbetet som syftar till att tillgodose behovet av säkra, tillgängliga och smidiga entréer har fortsatt och beräknas bli färdigt . är miljöcertifierad enligt ISO 14001. Det betyder att miljöarbetet är systematiserat i ett miljöledningssystem. Riksdagsstyrelsen har fattat beslut om följande övergripande miljömål för : •minska utsläppen av växthusgaser •minimera förekomsten av farliga ämnen i hus •begränsa miljöpåverkan genom hållbara upphandlingar och inköp. Utgångspunkten för miljömålen är de nationella miljökvalitetsmål som har fastställt samt betydande miljöaspekter. En viktig del av miljöarbetet har varit att se över förvaltningens miljöledningssystem enligt ändrade krav i standarden för ISO 14001:2015. Arbetet har inneburit att förvaltningen uppdaterat och sett över styrdokument och rutiner på de områden där kraven skärpts. Revision för förnyad certifiering enligt de nya kraven ska genomföras . har förvaltningen fortsatt att minska koldioxidutsläppen från sina fordon, reducerat antalet tekniska apparater för att minska förekomsten av farliga ämnen i hus, fortsatt arbetet med att minska mängden avfall samt ställt miljökrav i en rad upphandlingar. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Däremot visar resultatet på en ökning av den totala energianvändningen (el och energi för uppvärmning) per kvadratmeter i lokalerna med jämfört med . Det beror på att energianvändningen för uppvärmning har ökat. En av förklaringarna till ökningen är en ombyggnad av styr- och övervakningssystem i Cephalus, vilket gjort att värmen fått styras manuellt. Målet är att den totala energianvändningen ska minska per kvadratmeter och år. Elanvändningen har fortsatt att minska. Nödvändiga åtgärder planeras och vidtas utifrån de detaljerade miljömålen. Miljöarbetet följs upp och redovisas för riksdagsstyrelsen i samband med övrig tertialuppföljning. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 (Belopp anges i tkr) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnader för personal och ledamöter -1 065 071 -1 566 034 -1 489 626 -1 997 239 Medel som erhållits från statens budget för finansiering av bidrag 2017/18:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 (Belopp anges i tkr) Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anlägg- Byggnader, mark och annan fast egendom Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Kassa, plusgiro och bank RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 2017/18:RS1 (Belopp anges i tkr) -4 792 007 -4 188 209 -4 022 488 -3 997 408 Avsättningar för pensioner och liknande Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 2017/18:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 (Belopp anges i tkr) Uo 1 2:1 ledamöter och partier m.m. Uo 1 6:6 Stöd till Uo 17 13:5 Bidrag till -35 498 2 040 931 -1 923 008 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 2017/18:RS1 Redovisning av beställningsbemyndiganden i årsredovisningen Uo 1 6:6 Ramanslag Stöd till politiska partier 1 Stöd till politiska par- Uo 17 13:5 Ramanslag 1 Stöd till riksdagsparti- 2017/18:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 4.4 Tilläggsupplysningar och noter Alla belopp redovisas i tusental kronor (tkr) om inget annat anges. Till följd av detta kan summeringsdifferenser förekomma. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter (BEA-lagen) och tillhörande föreskrift RFS (2016:14). Lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. bedöms inte tillämplig för . I enlighet med () föreskrifter till 10 § FBF tillämpar som brytdag. Efter brytdagen har fakturor som överstiger 100 tkr bokförts som periodavgränsningsposter. För semesterdagar som har intjänats avräknas anslaget först vid uttaget enligt undantagsbestämmelsen. Den utgående balansen 2016 på 6 538 tkr, har 2017 minskat med 381 tkr till 6 157 tkr. Avsättningar för riksdagsledamöternas pensioner och inkomstgarantier samt omställningsstöd undantas från bestämmelserna om kostnadsmässig anslagsavräkning, i enlighet med 2 kap. 11 § BEA-lagen. Investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på finansieras med anslag i stället för med lån i . Anläggningstillgångar med en anskaffningskostnad på minst 30 tkr och en beräknad ekonomisk livslängd eller längre bokförs som materiella anläggningstillgångar. För immateriella anläggningstillgångar är motsvarande beloppsgräns 500 tkr och en beräknad ekonomisk livslängd eller längre. Förbättringsutgifter på annans fastighet bokförs som anläggningstillgång om utgiften överstiger 100 tkr. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 Pågående arbeten värderas efter om de ska bokföras som anläggningstillgångar eller inte då lån kan tas upp för lånefinansierade anläggningstillgångar. Anläggningstillgångarna skrivs av över den bedömda ekonomiska livslängden från den månad som tillgången kan tas i bruk. införde komponentredovisning enligt , vilket innebär att fastigheterna kommer att skrivas av enligt komponentens beräknade nyttjandeperiod. Komponentredovisning kommer att införas successivt. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 3–10 år Byggnader, mark och annan fast egendom 10–150 år 3–30 år Förbättringsutgifter på annans fastighet 3–10 år Maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–10 år Bärbara datorer för ledamöter och tjänstemän redovisas inte som en anläggningstillgång eftersom den förväntade ekonomiska livslängden bedöms vara kortare än . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Pensioner och inkomstgarantier till riksdagsledamöter regleras i stadgan av (nr 98), ersättningsstadgan (1971:1197), lagen (1988:589) med tillämpningsföreskrifter (RFS 1988:3), lagen (1994:1065) med tillämpningsföreskrifter (RFS 2006:6) och lagen (2016:1108) med tilllämpningsföreskrifter (RFS 2016:5). Avsättningar för ledamöternas ålderspensioner, egenlivränta och inkomstgarantier redovisades som avsättningar i balansräkningen. redovisas EU-parlamentarikernas pensioner m.m. i posten Pensionsavsättning till ledamöter som lämnat . har förfinat beräkningarna för såväl ledamöternas pensioner som deras inkomstgarantier. ingår även inkomstgaranti för de sittande riksdagsledamöter som har intjänat rätt till inkomstgaranti (latent) samt en avsättning för den inkomstgaranti som sökts men inte utnyttjats (vilande). RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2017 inrättades ett ekonomiskt omställningsstöd som kommer att ersätta det nuvarande inkomstgarantisystemet. avsättningen för omställningsstödet som en latent utfästelse, och från och med 2017 ingår även beslutade omställningsstöd i avsättningen. Den samlade kostnaden för ledamöternas intjänande av framtida pensioner och inkomstgarantier redovisas som en avsättning. undantagen från kostnadsmässig anslagsavräkning medför det att årets föränd-