frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — (S) var utskottets representant, och i dialog med Nordiska ministerrådets gränshinderråd. Utskottet konstaterade att fokus på dessa frågor är nödvändigt för att driva på arbetet genom politisk påtryckning. Det beslutades att man skulle följa upp de prioriterade frågorna och inkludera ytterligare två frågor från lista över prioriterade gränshinder 2017. Exempel på frågor som skulle bevakas var anmälan till fel a-kassa, olika länders arbetslöshetsförsäkring, närståendepenning, sjukersättning för patientresa och digitalisering av det offentliga. Ledamöterna föreslogs följa upp frågorna genom möten med relevanta aktörer, skriftliga frågor till regeringar och frågestunder i nationella parlament. Inför budgetförhandlingarna om Nordiska ministerrådets budget beslutade utskottet för välfärd i vid sitt sommarmöte att framföra ett antal prioriterade områden, såsom ensamkommande flyktingbarns psykiska hälsa, e-hälsa och utveckling av ny välfärdsteknologi, men även förebyggande arbete gentemot unga rörande alkohol, tobak och narkotika samt forskning inom hälsa och välfärd. Utskottet ville även få ett klargörande från ministerrådet om finansieringens storlek när det gäller insatserna mot antibiotikaresistens och människohandel, politiskt prioriterade områden i budgeten. olika utskott hade möjlighet att inkomma med förslag till mer långsiktiga och överordnade prioriteringar för Nordiska ministerrådets budget och framåt. Utskottet för välfärd i beslutade att inför ministerrådets budgetprocess framföra vikten av ett tvärgående samarbete om folkhälsa och utbildning samt behovet av resurser för att möjliggöra ett ökat digitaliseringsarbete och en nordisk e-legitimation. Utskottet för välfärd i kommer 2018 att ha fortsatt fokus på välfärdsfrågor, med teman som barn, ungdom, personer med funktionsnedsättning och äldre. Jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter kopplat till de globala målen – Agenda 2030 – står också på agendan, likaså hälsoteknologi och patientsäkerhet som är fokusområden i det norska ordförandeskapets program. Utskottet kommer även att ha en nära dialog med utredaren i den pågående strategiska genomlysningen av det nordiska samarbetet på socialområdet, med fokus på utveckling av den nordiska välfärdsmodellen. Sommarmötet äger rum i och . 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN utövar den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, och genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver avge utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande och fem medlemmar, och var och en av dessa har en personlig suppleant. Svenska medlemmar var (MP) och (S). Suppleanter var (C) och (S). var ordförande i kontrollkommittén varefter han ersattes av (MP). har vissa fasta uppgifter, såsom att granska den danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver genomför kontrollkommittén , på begäran av övriga rådsorgan eller på eget initiativ, särskilda kontrolluppdrag. Kommittén avhöll 2017 fyra möten och genomförde en studieresa till . beslutade vid sitt januarimöte att genomföra en granskning av verksamheten vid Nordisk Journalistcenter (NJC) i . – som delfinansieras av – har som sitt uppdrag att genom kurser, seminarier och andra kompetenshöjande åtgärder skapa och upprätthålla intresse i medierna för nordisk samhörighet och kulturell gemenskap. Bakgrunden till genomlysningen var att kontrollkommittén ville undersöka i vilken utsträckning journalistcentret genererar nordisk nytta för de medel man får från ministerrådet. Uppdraget utfördes av konsultbolaget i som i sin rapport konstaterade att verksamheten på NJC generellt håller en hög kvalitet och når de uppsatta målen. Man framhöll dock i rapporten tre faktorer som skulle kunna bidra till att öka den nordiska nyttan: tydligare direktiv för verksamheten från , ett ökat nordiskt fokus på kursinnehållet genom multinordiskt deltagande och krav på NJC om att i högre grad redogöra för vilka aktiviteter ministerrådets bidrag finansierar och aktiviteternas syfte. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Genomlysning av nordiska institutioner och samarbetsorgan har kontrollkommittén genom årliga besök gjort en systematisk genomlysning av verksamheten vid Nordiska ministerrådets olika institutioner och samarbetsorgan. Syftet med besöken är att kommittén ska få en djupare inblick i institutionernas organisation och verksamhet och att få belyst vilken nordisk nytta de skapar. Efter varje institutionsbesök upprättas en kort rapport med kontrollkommitténs allmänna intryck av verksamheten. Rapporterna – som översänds till den besökta institutionen, , presidium och till berört rådsutskott – lyfter i vissa fall även fram synpunkter och observationer som kan leda till uppföljande frågor och en grundligare genomlysning av institutionen. besökte kontrollkommittén på () för att få en närmare presentation av verksamheten. Napas direktör redogjorde för institutets arbete som bland annat består i att öka kunskapen om och det nordiska samarbetet samt att bidra till att utveckla det grönländska kulturlivet, med särskild tonvikt på barn och unga. In- stitutet beviljar bidrag till olika kulturprojekt och arrangerar festivaler och andra evenemang för att sprida musik, teater och dans, både på och utanför . får även stöd av i Fokus med olika typer av arrangemang. kunde vid sitt besök konstatera att verksamheten fungerade mycket bra och väl uppfyllde kraven för nordisk nytta. Med hänvisning till Nordiska ministerrådets beviljningsbrev – innehållande de mål och verksamheter som institutionen förväntas uppnå och genomföra – ansåg dock kommittén att antalet resultatmål med tanke på Napas personella resurser skulle kunna begränsas något. Vid besöket informerades kommittén även om att Hallå är en del av verksamheten. har besökt samtliga nordiska institutioner, och kommittén har vid en utvärdering funnit att besöken varit såväl konstruktiva som informativa. Kommittén har kunnat konstatera att även institutionerna ser positivt på det parlamentariska intresset för de olika verksamheterna, och man har därför beslutat att även i fortsättningen genomföra institutionsbesök. Be- söken ska dock framöver vara baserade på en behovsprövning. har även gått igenom och granskat de nordiska institutionernas årsrapporter, totalt elva stycken. Kommitténs intryck är att verksamheterna generellt fungerar bra och att man når de mål som är angivna i de ingångna resultatkontrakten med . Beviljningsbrev och utvärderingar av projekt Som en följd av Nordiska ministerrådets reformarbete utarbetas sedan 2015 årliga beviljningsbrev till de nordiska institutionerna, detta i syfte att få en bättre överblick över verksamheten, bättre transparens och därmed ökade möjligheter att utöva en parlamentarisk kontroll. , som har fått sig tillsänt samtliga beviljningsbrev, ser positivt på denna ordning och har 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN meddelat ministerrådet att man även i fortsättningen vill ta del av breven som ett led i sitt granskningsarbete. I samband med reformarbetet har även satt igång ett arbete med att förbättra administrationen och synligheten av projektverksamheten, bland annat genom att registrera alla projekt och resultaten av dessa i en offentlig nätdatabas eller projektportal. har vid upprepade tillfällen påtalat behovet av en tydligare och mer lättillgänglig redovisning av ministerrådets olika projekt och har diskuterat en närmare granskning av hur ministerrådet utvärderar avslutade projekt och vilka kriterier som används för att bedöma om de uppnått nordisk nytta. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska den danska Rigsrevisionens redogörelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . Kommittén redogör även för behandlingen av räkenskaperna vid session. När det gäller redovisningen för fann Rigsrevisionen att räkenskaperna inte föranledde några väsentliga anmärkningar. Det fanns dock i redovisningen ett mindre antal anmärkningar av administrativ karaktär som enligt kontrollkommittén borde följas upp. När det gäller och Nordiska kulturfondens räkenskaper konstaterade att tillgångar, skulder och finansiell ställning var tillfredsställande, en bedömning som delades av kommittén. Förutom de årligt återkommande uppgifterna kommer kontrollkommittén bland annat arbeta vidare med granskningen av de nordiska institutionernas olika verksamheter och följa upp rekommendationerna i samband med genomlysningen av Nordisk Journalistcenter. Kommittén ska också titta närmare på vilka åtgärder ministerrådet vidtagit mot bakgrund av de synpunkter som den danska Rigsrevisionen har haft på ett antal nordiska institutioner. planerar att besöka välfärdscenter (NVC) i för att främst få en orientering om arbetet som bedrivs när det gäller ungdomar i . NVC:s verksamhet för personer med kombinerad syn- och hörselnedsättning och dövblindhet har överförts från till , och kommittén avser även att inhämta information om huruvida detta har inneburit arbetsmässiga och administrativa fördelar. har, , inbjudit presidium, utskott, partigrupper och nationella delegationer att föreslå särskilda granskningsuppgifter . Något definitivt beslut om vilka områden som kommittén ville granska närmare förelåg dock inte . Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (, BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och till att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för Ös- tersjöregionen och att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. Den parlamentariska arrangerades på initiativ av och har därefter ägt rum en gång , vanligen . Efter hand har konferensen fått fastare former. är elva nationella parlament, elva regionala parlament, och fyra interparlamentariska organisationer medlemmar. Dessa har antagit en arbetsordning, etablerat den permanenta kommittén, beslutat ge ett antal organisationer observatörsstatus etc. Vid den årliga konferensen ges vanligen redogörelser för regeringssamarbete som rör regionen, det vill säga , den nordliga dimensionen och . Vidare behandlas sakområden, vanligen på ordförandelandets initiativ, som bedöms vara särskilt viktiga för . har frågor såsom miljö, energi, arbetsmarknad, rättsligt samarbete, hälsa, välfärd och sjösäkerhet stått på dagordningen. På flera av dessa områden har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper med uppgift att utarbeta rapporter med politiska rekommendationer. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Vid den parlamentariska deltar med en delegation bestående av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. –2018 är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för de rödgröna och två ledamöter för alliansen. Inför varje konferens inhämtas nomineringar från partigrupperna, varefter talmannen fastställer delegationens sammansätt- Inför nästkommande mandatperiod pågår en diskussion mellan talmannen och gruppledarna om att en fast delegation ska utses till BSPC. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) konferensen och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar den permanenta kommittén för konferensens finansiering och administration. Den permanenta kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar, samt därutöver en representant vardera för , och . Ordförandeskapet i kommittén 2016– 2017 har innehafts av . Den permanenta kommittén har hållit fyra möten, varav ett i . Mötet i hålls för att möjliggöra en direkt dialog mellan ledamöter från , , och . Sedan riksdagsvalet är (M) svensk medlem och (S) svensk suppleant i den permanenta kommittén. Den 26:e parlamentariska i Den 26:e parlamentariska ägde rum den 3–i under ordförandeskap. Temat var Innovative Science, – Participation and Cooperation in the Baltic Sea Region. Omkring 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog i delar av eller hela konferensen. Konferensen öppnades med ett välkomsttal av borgmästare , varefter fem tematiska sessioner följde. Den första sessionen behandlade samarbetet i , och inbjudna talare var bland annat de avgående isländska ordförandeskapet och tillträdande svenska ordförandeskapet för Östersjöstaternas råd (). Andra sessionen behandlade frågan om demokratiskt deltagande och digitalisering genom två inledande anföranden av en inbjuden sakkunnig samt ombudsmannen för mänskliga rättigheter i . Temat för den tredje sessionen var vetenskap och forskning, och fokus var på frågan om tillstånd, evidensbaserad miljöstyrning och nyttan av regionala klimatmodeller. Fjärde sessionen behandlade arbetsgruppen för hållbar utvecklings rapport och den femte frågan om migration och integration. På samtliga sessioner följde debatt med inlägg från deltagande parlamentariker. Konferensen avslutades med att en rekommendation antogs av församlingen. Resolutionen och en rapport från konferensen kan hämtas på . delegation bestod av (S), (M), (S), (C) och (V). representerade även den svenska delegationen i arbetet med utformandet av resolutionstexten, som pågick parallellt med konferensen. 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) I och med konferensen avslutades ordförandeperioden för . ny ordförande för valdes (ÅC), ledamot i lag- Den 27:e parlamentariska avhålls i den Vice ordförandeland är . har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper, bestående av parlamentariker, för att kunna fördjupa diskussionen på särskilt utvalda områden där det finns ett mervärde i att samarbeta. Endast en arbetsgrupp är verksam åt gången, och arbetsgruppernas mandat löper , räknat från den konferens vid vilken beslutet om att tillsätta gruppen har fattats. Arbetsgruppernas uppgift är att utarbeta rapporter med förslag till åtgärder, på valda områden av särskilt stor betydelse där samarbete kan vara särskilt gynnsamt. Arbetsgrupperna är öppna för samtliga parlament och parlamentariska organisationer som deltar i . Arbetsgruppen för hållbar turism Vid årets avlämnade arbetsgruppen för hållbar turism sin slutrapport. Arbetsgruppen har varit verksam 2015–2017. Gruppen leddes av ledamoten från och presenterade sin slutrapport vid den 26:e konferensen. Rapportens rekommendationer rörde bland annat: betydelsen av att reducera hinder för att resa över gränserna i regionen; förbättrade hållbara transporter och turisminfrastruktur; modeller för att skydda och bevara naturen; motverka bristen på utbildade personer inom turismsektorn; att stärka som ett gemensamt varumärke. (S) har varit arbetsgruppens svenska medlem och (L) suppleant. Arbetsgruppen för migration och integration i beslutade tillsätta en arbetsgrupp om migration och integration. Arbetsgruppen kommer att vara verksam 2017– 2019 och därmed avlämna slutrapport och rekommendationer vid den 28:e parlamentariska . Av arbetsgruppens mandat framgår att fokus är att få en överblick över situationen i regionen, att utbyta erfarenheter och jämföra ”best practice” när det gäller att identifiera åtgärder för att främja integration. (M) är en av två viceordförande för gruppen, och (S) är suppleant. 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) Den permanenta kommittén har i flera fall ansett att borde följa utvecklingen på de sakområden arbetsgrupperna behandlat även efter det att deras slutrapporter avlämnats. I de fallen utses någon från arbetsgruppen till rapportör för dessa frågor. Så har bland annat skett i frågan om den arbetsgrupp om grön tillväxt och energieffektivitet som lämnade sin slutrapport , för vilken (M) var ordförande och sedermera rapportör. –2017 hade arbetsgruppen hållbar turism som tema. är (S) rapportör för arbetsmarknadsfrågor, ett uppdrag han övertog från avgående tyske ledamoten . Rapportörer kan utses även utan att BSPC haft någon arbetsgrupp för ett visst sakområde. Till exempel har två medlemmar av den permanenta kommittén i uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till den årliga eller till den permanenta kommittén. Rapportörerna kan vidare representera BSPC på vissa möten och konferenser. 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet äger rum inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR). Syftet med samarbetet är att ta initiativ till vidare arktiskt samarbete, fungera som forum för debatt och informationsutbyte mellan parlament, regeringar, ursprungsbefolkningar, internationella organisationer och frivilligorganisationer, och att utgöra den parlamentariska dimensionen till . Förutsättningarna att möta utmaningarna och ta till vara möjligheterna i ett förändrat står i fokus för samarbetet. Miljöfrågor och hållbart utnyttjande av naturresurserna, befolkningens levnadsvillkor och hälsotillstånd, civil säkerhet och den ekonomiska utvecklingen i regionen är huvudfrågorna. Forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Ur- sprungsbefolkningarna i regionen deltar i samarbetet och har en särskild status som ”Permanent Participants”, vilket säkerställer ett brett deltagande i samarbetet. Den första arktiska parlamentarikerkonferensen hölls 1993 i . I konferensen deltar delegationer som utses av parlamenten i //, , , , , , och samt . I konferensen deltar representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen med särskild status som permanenta deltagare. Konferensen arrangeras och utgör ett forum för att utbyta erfarenheter och skapa kontakter mellan parlamentariker och urfolk i regionen, forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Den 12:e arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i i den 13– . Nästa konferens, den 13:e, äger rum i Enare, , den 16– . deltar i den arktiska parlamentarikerkonferensen med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. Under innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för Socialdemokraterna, och två för Alliansen. Inför varje konferens inhämtas nomineringar från partigrupperna, och talmannen fastställer delegationens sammansättning. Inför nästkommande mandatperiod pågår en diskussion mellan talmannen och gruppledarna om att en fast delegation ska utses till CPAR. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (, SCPAR) bildades . Kommittén upprätthåller arbetet, verkställer besluten mellan konferenserna och förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör följer kommittén Arktiska rådets 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN arbete på nära håll. I kommitténs möten deltar representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén är (S), och svensk suppleant är (FP). Den permanenta kommittén har hållit fyra möten : den 23–, den 15–, den 11–och den 23–. Vid mötet i hade ingen av de svenska ledamöterna möjlighet att delta. Vid kommitténs möten redovisas och förs en dialog om staternas syn på och insatser för utvecklingen av regionen. Kommittén har nära följt arbetet inom under det amerikanska ordförandeskapet och därefter det finska ordförandeskapet som löper till 2019. Fokusfrågor för arbetet i kommittén har varit klimat och energi, hållbart utnyttjande av naturresurserna, den ekonomiska utvecklingen samt utbildnings- och forskningsfrågor. Kommittén har tillsatt en arbetsgrupp som lämnat förslag om hur man bättre kan kommunicera verksamheten. Vidare har kommittén diskuterat det kommande 25-årsjubileet av det arktiska samarbetet. Den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen Den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen äger rum i Enare, , den 16–. Huvudteman för konferensen kommer att vara förutsättningarna för ekonomisk utveckling i regionen, miljöutmaningar och välfärdsfrågor. Ytterligare information om det arktiska parlamentarikersamarbetet finns på . bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som antogs vid en utrikesministerkonferens i . Den så kallade Kirkenesdeklarationen undertecknades av , , , , , och . Undertecknandet ledde till bildandet av (, BEAC) som utgör regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt ingår 13 fylken, län och provinser i regionrådet. För del ingår och . Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Det parlamentariska har karaktären av ett nätverk och har därför inga stadgar och ingen styrelse eller andra permanenta organ. Ba- rentsnätverket består av aktiva politiker i regionen som möts informellt och ad hoc för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . arrangerade det norska i samarbete med en första parlamentarikerkonferens i anslutning till . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk Ba- rentskonferens mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Detta innebär att en parlamentarisk hålls . Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . Ordförandeskapet –2017 har innehafts av , varför den ryska duman arrangerade den parlamentariska . Konferensen ägde rum i den 6–under rubriken for Innovative, Smart and Sustainable Barents Region. Trust, Transparency, Tradition. Den svenska delegationen bestod av (S), (C), (S) och (MP). Konferensen öppnades med anföranden av vice talmannen för den ryska duman, Nenetsdistriktets guvernör, direktör och talman- 10 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN Konferensen bestod därefter av tre sessioner på följande tre teman: 1) Parlamentens roll i utvecklingen av samarbetet i : utmaningar, utsikter, internationellt och regionalt samarbete, 2) Ekonomisk utveckling av : utveckling av transportinfrastruktur och miljöskydd under klimatförändrande förhållanden samt 3) Bevarandet av kulturella värderingar: skyddet av ursprungsbefolkningen, sociala utmaningar, utvecklingen av utbildning och forskning samt hållbar turism i . Vid sidan av dessa sessioner föregick även arbetet med att enas om ett utkast till resolution från konferensen. Den svenska delegationen deltog aktivt i diskussionerna och konferensens genomförande. (MP) agerade viceordförande under den tredje sessionen och deltog även med ett anförande på temat Barents – the global canary. Climate change – what are the impacts, the role of science and what is doing about it? under den andra sessionen. Under den tredje sessionen deltog (S) med ett anförande. (C) lyfte i de efterföljande diskussionerna särskilt fram frågan om betydelsen av ett nordiskt kontor i .