frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — Efter avslutad debatt gavs inbjudna gäster möjlighet att tala till försam- Dessa bestod vid årets session av representanter för interpar- lamentariska församling, , , Ungdo- mens Nordiska råd, och Västnor- Dagordningspunkten om hållbarhet och inleddes med att samarbetsminister berättade om hållbarhetsstrategin Ett gott liv i ett hållbart . Strategin, som sträcker sig till 2025, understryker att hållbarhet ska integreras i allt arbete: från att främja hållbarhet inom den nordiska välfärdsmodellen, inom ekosystem och inom klimatområdet, till utbildning, forskning och innovation. försvars- och samarbetsminister (H) presenterade därefter det nya nordiska programmet för Agenda 2030, Generation 2030. Programmet binder samman hållbarhetsstrategin med den globala Agenda 2030 och hjälper våra nordiska samhällen att identifiera de regionala problemen. Det nämner bland annat att framför allt måste arbeta med tolv mål om hållbar konsumtion och produktion. (S) presenterade ett presidieförslag som syftar till att arbete i internationella sammanhang ska präglas av Agenda 2030. Förslaget bygger på rapporten och FN:s 2030-mål som utarbetats av en arbetsgrupp i . Som talesperson för utskottet för ett hållbart presenterade (MP) ett medlemsförslag om att stärka konsumenternas roll i kampen mot klimatförändringarna. Den finska samarbetsministern (C) presenterade ministerrådsförslaget Nordiskt partnerskap för . 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 Samarbetsprogrammet gäller 2018–2021, är det åttonde i raden och utgår från fyra P: people, planet, prosperity och partnership. (L), talesperson för utskottet för ett hållbart , presenterade utskottsförslaget om sjöfartssäkerhet i de arktiska havsområdena och pekade på konsekvenserna av ökningen av sjöfart och isarnas smältande. Medlemsförslag och förslag från landsstyre Ett medlemsförslag som gav upphov till en livlig debatt i plenum var förslaget om godkännande av alla de nordiska ländernas nationalspråk som officiella arbetsspråk i , väckt av och delegationer. Presidiets talesperson (M) konstaterade att förslaget hade behandlats i presidiet vid fyra olika tillfällen på grund av frågans komplexitet. framhöll att presidiets behandling har inneburit flera kliv framåt i syfte att underlätta för dem som talar finska och isländska, men tillade att man behövde arbeta vidare med frågan om arbetsspråken i förhållande till arbetsordningen. (C), talesperson för Mittengruppen, gladdes åt att i sann nordisk anda lyckats tillmötesgå förslaget med konkreta förbättringar. Han var också övertygad om att kommer att kunna enas om hur arbetsordningen ska utformas för de olika språken i rådet. Nordisk frihets talesperson (SD) välkomnade det kompromissförslag som presidiet hade tagit fram och hoppades att det kunde stärka legitimiteten och tilliten till det nordiska samarbetet. Efter att (Sannf) reserverat sig mot kompromissförslaget gick ett antal ledamöter, bland andra (SD) och (S), upp i talarstolen och argumenterade för förslaget. drog därefter tillbaka sin reservation. En annan fråga som gav upphov till en längre debatt var förslaget från landsstyre om att skulle bli fullgoda medlemmar i och och omfattas av alla nordiska avtal och konventioner. Ett huvudargument som framkom mot att skulle kunna fatta ett beslut i ärendet var att detta är en grundlagsteknisk bilateral fråga som och måste lösa sinsemellan. Debatten utmynnade i att plenum, i enlighet med presidiets förslag, beslöt att bordlägga ärendet i avvaktan på en vidare diskussion mellan och . (V) påpekade, mot bakgrund av diskussionen, att det vilar ett tungt ansvar på de kommande rådspresidenterna att föra en bra dialog för att finna en väg framåt och en tillfredsställande lösning på de här frågorna. Medlemsförslaget om att avskaffa geoblockering presenterades av talespersonen för utskottet för kunskap och kultur i , (gröna). I förslagets rekommendation ville man ge i uppgift att utreda vad som skulle krävas, både juridiskt och ekonomiskt, för att de nordiska länderna skulle kunna avskaffa geoblockering, det vill säga att ge medborgarna större möjlighet att se tv-program producerade i de nordiska länderna. Utskottet var medvetet om ärendets komplexitet och dess många in- 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 tressenter och aktörer, såsom upphovsrättsorganisationer, multinationella me- diebolag och public service-bolag. Den konservativa gruppens talesperson (M) ställde sig positiv till förslaget men konstaterade sam- tidigt att frågan är komplicerad ur både en upphovsrättslig och en kommersiell vice ordförande () redogjorde för valkommitténs arbete. Då mittengruppen och den socialdemokratiska gruppen varit lika stora hade valkommittén kommit överens om att partigrupperna fick turas om att ses som den största gruppen. påminde därför om vikten av att rådet fortsätter med detta arbetssätt och att fördelningen av poster, förutom på matematik, behöver baseras på tillit och respekt. Den norska delegationen hade nominerat (H) från den konservativa gruppen till president och (A) från den socialdemokratiska gruppen till vice president, vilket valkommittén ställde sig bakom. beslutade att godkänna valkommitténs förslag till organ 2018. (H), blivande president, tackade det finska ordförandeskapet för ett väl genomfört år och presenterade därefter det norska ordförandeskapsprogrammet. Fyra områden är tongivande under det norska ordförandeskapet: hälsoteknologi och patientsäkerhet, utbildning och integration, hav och havsresurser samt det nordiska försvarssamarbetet. Flera prioriteringar känns igen både i det svenska ordförandeskapsprogrammet i och i tidigare ordförandeskapsprogram. Tetzschner menade att ambitionen var att bygga vidare på tidigare fastslagna prioriteringar och konstaterade även att det var positivt att det fanns en samsyn mellan parlamentariker och regeringssidan om vad det nordiska samarbetet bör arbeta med. Nordiska rådets priser i kategorierna litteratur, barn- och ungdomslitteratur, film, miljö samt musik delas ut en gång i samband med sessionen. Av priserna är litteraturpriset, som instiftades 1962, det äldsta och barn- och ungdomslitteraturpriset, som instiftades 2013, det yngsta. Nomineringsproceduren och bedömningskommittéernas sammansättning skiljer sig åt för priserna. Följande personer mottog årets priser: • : författaren () för romanen om kärleken. 5 69:E SESSION I 31 OKTOBER – 2 NOVEMBER 2017 •Nordiska rådets barn- och ungdomslitteraturpris: författaren () och illustratören () för boken ingen sett utom vi. •Nordiska rådets filmpris: regissören och manusförfattaren () och producenterna () för . •Nordiska rådets miljöpris: (), vd för det finska företaget . •Nordiska rådets musikpris: dirigenten (). (För mer information om priserna, se det/nordiska-raadets-priser.) presidium bereder övergripande politiska frågor och har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verksamhet samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vice president och högst elva andra av valda medlemmar. Enligt den nya ordning som trädde i kraft ska varje land och varje partigrupp vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av plenarförsamlingen. Svenska medlemmar av presidiet var (M), (S) och (KD) som efter sessionen i ersattes av (C). Enligt den rotationsordning som tillämpas hade ordförandeskapet för 2017. Vid den 68:e sessionen i valdes från (ÅC) till president och från Sannfinländarna () till vice president för 2017. Presidiets arbete tog avstamp i det finska ordförandeskapsprogrammet med huvudtemana det bildade , den rena energins och det nätverkande . Man fokuserade även på gränshinder och uppmärksammande av . Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes i mitten av 1990- talet och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , både vad gäller antalet samarbetspartner och antalet politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier och sessioner samt i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns för Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, vilka behandlas i avsnitt 7–9. Presidiet inrättade 2017 en arbetsgrupp med företrädare för varje partigrupp och land för att utvärdera internationella samarbete och arbeta fram en ny internationell strategi för 2018–2022. Strategin antogs vid sessionen i och identifierar teman där kan bidra till att göra skillnad. Strategin innebär också en strängare prioritering av internationella arbete. För har framför allt kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och Li- tauen och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisationerna träffas för att diskutera arbetsplaner och samarbete . Därutöver är det närområdet med samarbetena med SCPAR i och BSPC i som betonas tillsammans med det fortsatta samarbetet med . Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. När representanter för rådet besökt har man bland annat diskuterat utrikes- och säkerhetsfrågor, Östersjöfrågor och antibiotikaresistens. har öppnat ett kontor i och anställt en medarbetare som rådgivare i EU- frågor. Hon är rådets första medarbetare i i med uppgift att skapa nätverk som är väsentliga för samarbetet mellan och . Tjänsten är en tidsbegränsad projektanställning med möjlighet till förlängning . Presidiet upprätthåller kontakterna och samarbetet med parlament i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära , detta för att bland annat ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta arbeta med ryska parlamentsledamöter, men efter utvecklingen i och framåt begränsas antalet fasta årliga evenemang för att ersättas av andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Vid sessionen genomfördes det sedvanliga mötet med ryska parlamentariker. Båda sidor uttryckte då en önskan att utöka mötestiden till nästkommande år. Samarbetet med Västnorden och grannländer mot väst är också prioriterat. Dessa områden har en helt unik natur som de miljömässigt är ytterst sårbara i av snabba klimatförändringar. har observatörsstatus till (, och ), och presidiets rapportör är (S). deltog vid bland annat Västnordiska rådets årsmöte. De mest framträdande ärendena för presidiet 2017 handlade om arbetsspråk i , medlemskap, fredsförmedling som ett nordiskt varumärke samt och Nordiska ministerrådets budgetar 2018. A1704/presidiet – Medlemsförslag om deltagande i alla nordiska avtal och konventioner och B313/presidiet – Landsstyrelseförslag om ansökan om att bli full- värdiga medlemmar av , och att omfattas av alla nordiska avtal och konventioner. lämnade in en ansökan om fullvärdigt medlemskap i och Nordiska ministerrådet och önskade därmed också att omfattas av samtliga nordiska avtal och konventioner. Ärendet har två gånger varit till behandling i presidiet. De nordiska samarbetsministrarna diskuterade ansökan på sitt möte i i samband med sessionen. Mot bakgrund av diskussionerna på mötet konstaterade samarbetsministrarna att det inte finns konsensus om att ge ett medgivande till ansökan om fullvärdigt medlemskap. I presidiets betänkande menar presidiet att både samarbetets grundstadga, , och den danska grundlagen gör det omöjligt att godkänna förslaget. stipulerar att de fem nordiska länderna är parter i samarbetet. Endast självständiga stater kan vara medlemmar i . Enligt ett tilläggsbeslut har de självstyrande områdena , och rätt att delta i samarbetet. preciserades och förstärktes de självstyrande områdenas möjligheter att medverka i samarbetet i det så kallade Ålandsdokumentet. ansökan om att få bli fullvärdig medlem i bordlades under sessionen i . Debatten under sessionen präglades av kompromissvilja, och efter en lång debatt beslöt parlamentarikerna att skjuta fram beslutet till sessionen i . A1685/presidiet – Godkännande av alla de nordiska ländernas nationalspråk som officiella arbetsspråk i . Presidiet har behandlat medlemsförslag om godkännande av alla de nordiska ländernas nationalspråk som officiella arbetsspråk i . De nationella delegationerna har fått lämna remissvar. I har de skandinaviska språken använts som arbetsspråk sedan rådet grundades. I arbetsordning, paragraf 74, står att nordiska länders språk beaktas lika vid rådets möten. Arbetsspråk är danska, norska, svenska. Tolkning till och från finska och isländska ska ske vid behov. Viktiga dokument bör översättas till de nordiska ländernas språk. Frågan om officiella språk i är komplex och behöver även diskuteras ytterligare. Symbolvärdet i att fortsatta att använda sig av de nordiska språken är stort. Många skulle betrakta det som att något av den nordiska samhörigheten gick förlorad om man går över till engelska. Att ledamöter och tjänstemän i får prata på sitt modersmål ger diskussionen en annan dimension och understöder beslutsfattande. svenska delegation har vid två delegationsmöten diskuterat frågan om officiella arbetsspråk ur både en demokratisk och en ekonomisk aspekt och har även särskilt resonerat allmänt kring den internordiska språkförståelsen. Delegationen betonade den kulturella och språkliga samhörigheten som en av grundpelarna i det nordiska samarbetet. Vid sessionen i beslöt parlamentarikerna att skjuta fram beslutet om officiella arbetsspråk till sessionen i . Man enades dock om ett kompromissförslag som förbättrar finskans och isländskans ställning inom det nordiska samarbetet betydligt. Enligt kompromissbeslutet har alla rådets medlemmar möjlighet att lämna in ett medlemsförslag på sitt eget språk, och protokoll på skandinaviska översätts i fortsättningen till finska och isländska. sekretariat fick i uppdrag att utreda vilka möjligheter som finns för att förenkla och försnabba arbetsgången med hänsyn till mötesmaterial och mötesstruktur i . A1698/presidiet – Medlemsförslag om att förstärka fredsförmedling som ett nordiskt varumärke. Förslaget har väckts av Mittengruppen och går bland annat ut på att göra en ny utredning – en – om hur kan bidra till fred i konfliktområden. Man föreslog även en gemensam högre akademisk examen inom fredsförhandling och ett fredsförmedlingsarkiv i ett av de nordiska länderna. Förslaget skickades på remiss till tre av fredsinstitutioner och till Ungdomens Nordiska Råd. Genomgående var svaren positiva. Under sessionen hölls en aktualitetsdebatt om fredsförmedling med öppningsanförande av gästtalare , förre president, mottagare av och fredsmäklare. Vid sessionen i röstades medlemsförslaget igenom. Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Presidiet möter i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. Försvarsfrågor har även varit högt uppe på dagordningen i . Den fortsatt spända situationen i har bidragit till detta. En första rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i regi hölls i . Erfarenheterna från rundabordssamtalet visade på att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna, och det beslutades bli årligt återkommande i landet som har ordförandeskapet i Nordefco (Nordic Defence Cooperation, det militära samarbetet mellan de nordiska länderna). Eftersom hade ordförandeskapet 2017 arrangerade och den finska delegationen ett rundabordssamtal med temat Nordefco , och samt behovet av att skapa en ny vision för Nordefco. försvarsminister presenterade det nordiska försvarssamarbetets utveckling. Kommendören för finska försvarsmakten general fördjupade temat från försvarsmaktens synvinkel. Därtill diskuterades försörjningsberedskap och nationell säkerhet. Budget för det nordiska samarbetet 2017 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till . beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Presidiet och partigruppernas budgetordförande har i förhandlingarna med rekommenderat ändringar i budgetförslaget, vilka till stor del har tillmötesgåtts. egen budget uppgick till 36 260 000 danska kro- nor, och uppgår den till . 7 Utskotten och kontrollkommittén Utskottet för ett hållbart Utskottet för ett hållbart arbetar med frågor som rör miljö- och naturskydd, klimat, hållbart användande av naturresurser, jord- och skogsbruk, fiskeriförvaltning och sjöfart. Även livsmedelsfrågor, konsumentskydd, atomsäkerhet och biologisk mångfald behandlas i utskottet. Svenska ledamöter i utskottet har varit (S), (M), (C), (MP) och (L). ersattes av (MP). har utskottet för ett hållbart haft fem möten. Utskottet har arbetat med ett flertal områden, såsom olika delar av den internationella klimatpolitiken, FN:s hållbarhetsmål 2030, EU-politik och nordiska pantsystem. Andra frågor har rört sjöfartssäkerhet i och , grön omställning samt minskad plast- och mikroplastanvändning. (M) har fortsatt vara utskottets rapportör för frågor om pant i och har även varit representant i gränshindergrupp. (MP) har varit utskottets rapportör för arktisk politik, som detta år har fokuserat på sjöfartssäkerhet. (C) har varit utskottets rapportör för EU-frågor, och (S) har varit ansvarig för transportfrågor. Utskottets arbete resulterade i 16 rekommendationer ställda till de nordiska regeringarna och . Årets sommarmöte förlades till med temat framtidens gröna bioekonomi. besökte utskottet bland annat Vreta Kluster, Wrams och NordGen – Nordiskt Genresurscenter i . Arbetet med de globala hållbarhetsmålen har präglat en stor del av utskottets verksamhet . Under sessionen i presenterade den åländska samarbetsministern ministerrådsförslaget Generation 2030 (rek. 27/2017/hållbart) som är tänkt att vara en länk mellan Agenda 2030 och strategin Ett gott liv i ett hållbart . Den arbetsgrupp som inrättades av 2016 för att skapa klarhet i de nordiska ländernas arbete med de globala hållbarhetsmålen har parallellt avlämnat rapporten samarbete och hållbarhetsmålen 2030. För att kontrollera om och hur de nordiska länderna arbetar för att uppfylla de internationella klimatmålsättningarna utarbetade utskottet för ett hållbart ett medlemsförslag som antogs av . I rekommendationen uppmanas att i förbindelse till session, och minst vart fjärde 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN år, framlägga en statusrapport som redogör för de nordiska ländernas uppfyl- lelse av klimatmål fastställda genom FN eller EU, samt effekterna av ländernas initiativ (rek. 4/2017/hållbart). Nordiska ministerrådets projekt från 2015–2016 visade att s.k. nudging är en bra metod för att påverka medborgares konsumtions- och återvinningsmönster. ett förslag om att borde utveckla systematiska metoder för att aktivera medborgarna till att bli medvetna konsumenter och etablera ett årligt nordiskt evenemang för medborgares aktion mot klimatförändringar 28/2017/hållbart). Utskottet för ett hållbart planerade även deltagande under klimattoppmötet COP23 i . dan fanns bland annat ett förmöte för de nordiska parlamentarikerna, ett sido- event i nordiska paviljongen och bilaterala möten med parlamentariker från I förbindelse med klimatkonferensen planerade utskottet att an- ordna en nordisk parlamentarisk rundabordskonferens om klimat, energi och transport i samband med möten i . Delningsekonomi, cirkulär ekonomi och pant i Utskottets arbete med ett gemensamt nordiskt pantsystem och ett möjligt samarbete med har fortsatt . svarade de svenska, norska, finska och danska regeringarna att de inte ser något behov för denna typ av system, vilket resulterade i att utskottet beställde en utredning från . Efter flera möten med representanter för pantorganisationer och bryggeribranschen presenterades under aprilmötet en rapport med sex förslag på uppföljning av pantfrågan. Diskussionen i utskottet utmynnade i ett betänkande som innefattade två rekommendationer. De nordiska regeringarna rekommenderades att uppmana pantorganisationer att stärka sin insamlingskapacitet i syfte att förenkla för konsumenter i gränsområdena att slänga burkar och flaskor från grannlandet (rek. 39/2017/hållbart), och rekommenderades att ingå i dialog med pantorganisationer och bryggeriföreningar i om ett samarbete om en gemensam nordisk kampanj för att skapa förståelse för hur effektiv och miljövänlig pantordningen i är (rek. 40/2017/hållbart). Mittengruppen lade fram ett förslag om att underlätta delningsekonomin i (rek. 32/2017/hållbart). Bakgrunden till förslaget är att delningsekonomin har stor potential att växa om regler och system granskas och klargörs. Delningsekonomin är ett prioriterat område nationellt, i EU och i . arrangerade ett seminarium om delningsekonomin, och både , och EU- kommissionen har lagt fram rapporter på området. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN har frågan om nordiskt samarbete om utbyggnad av energistationer behandlats under flera möten med utskottet. Transporter står för av utsläppen i och är därmed ett område där stor skillnad kan göras, vilket bland annat diskuterades på energiseminariet som hölls under sessionen i . Det socialdemokratiska förslaget om ett nordiskt samarbete om utbyggnad av energistationer utmynnade efter behandling i utskottet i tre rekommendationer. rekommenderade att i samarbete med övriga nordiska länders regeringar utvidga Nobildatabasen till att även inkludera tankstationer för andra nollutsläppsenergibärare (rek. 14/2017/hållbart). Rådet rekommenderade vidare och regeringar att ingå i det avtal som , och har om samarbete för registrering av tankstationer för nollutsläppsbilar i Nobildatabasen (rek. 15/2017/hållbart). rekommenderades slutligen att ta initiativ till projekt som stöttar utveckling och samordning av nationella planer för finansiering och utbyggnad av tankstationer för nollutsläppsbilar samt initiera en utredning av om och i sådana fall hur de nordiska länderna kan gynnas av att samarbeta och utveckla gemensamma nordiska modeller för tankstationer (rek. 16/2017/hållbart). Sjöfartssäkerheten i har länge diskuterats i utskottet för ett hållbart men har intensifierats . Under sessionen i presenterade en redogörelse om sina insatser i det arktiska området, men eftersom de enskilda ländernas redogörelser saknades ställde utskottets talesperson för , (MP), en skriftlig fråga till de nordiska ländernas regeringar. Efter inkomna svar utarbetades ett utskottsförslag som resulterade i en rekommendation i vilken de nordiska regeringarna uppmanas bland annat att främja säkerheten i sårbara havsområden längs de arktiska kusterna, att arbeta för ett förbud mot användningen av tungolja (heavy fuel oil, HFO) i arktisk sjöfart, att arbeta tillsammans med IMO med en revision av Polar Code för att stärka sjöfartssäkerheten i och att kartlägga räddningsresurserna i de arktiska kustområdena (rek. 30/2017/hållbart). Ett medlemsförslag om sjöfartssäkerhet i väcktes av den konservativa gruppen. Bakgrunden var att är en av norra mest trafikerade farleder. Även om det är en omfattande trafik på en begränsad yta sker det relativt få olyckor. Förlaget syftade därför till att säkra internationellt samarbete om miljösäkerhet för skeppstrafik i i förebyggande syfte.