frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation får härmed överlämna berättelsen om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 69:e session –och en översikt över rådets övriga verksamhet . Huvuddragen i verksamheten 2017............................................................. temasession i den 3–.................. 69:e session i –2 Utskotten och kontrollkommittén ............................................................. Utskottet för ett hållbart ............................................................... Utskottet för kunskap och kultur i ............................................... Utskottet för tillväxt och utveckling i .......................................... Utskottet för välfärd i .................................................................. Den arktiska parlamentarikerkonferensen................................................. Bilaga 1 svenska delegation 2017....................................... Bilaga 2 Framställningar, rekommendationer och interna beslut ......... Bilaga 3 Resolution antagen vid den 26:e parlamentariska Bilaga 4 ramprogram.......................................................... Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten sker inom ramen för presidiet och de fyra utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras också en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i och genom kontakter med regeringsnivån samt med organisationer och enskilda medborgare. har innehaft ordförandeskapet för . Vid sessionen 2016 presenterade rådets tillträdande president (ÅC) huvuddragen i det kommande programmet för det finska ordförandeskapet 2017. De tre huvudtemana för ordförandeskapsprogram var Det bildade , Den rena energins och Det nätverkande . Avsikten med ordförandeprogram är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns däremot inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fortlöpande inom eller inom ramen för . Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete också på andra sakområden, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betonats särskilt i rådets arbete . 2017/18:NR1 1..INLEDNING Det finns en fortsatt stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktualiteten i arbete, att förbättra den nationella förankringen och att arbeta med snabbare processer. har via sitt reformarbete eftersträvat mer politisk dialog och mindre av konsensuslösningar. svenska delegation har i uppdrag att utse representanter i de permanenta kommittéerna för den parlamentariska (, BSPC) och den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR). Den parlamentariska hålls , och den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls . Vidare ansvarar delegationen för deltagande i det parlamentariska och genom deltagande i dessa samarbeten också i parlamentarikermöten om EU:s nordliga dimension. Därmed uppnås en samordningseffekt i fråga om verksamheten i dessa delvis överlappande samarbetsstrukturer i norra och engagemang i dem. Inför nästkommande mandatperiod pågår en diskussion mellan talmannen och gruppledarna om att fasta delegationer ska utses till BSPC och CPAR. 2 Huvuddragen i verksamheten 2017 verksamhet sker inom ramen för presidiet, de fyra utskotten och kontrollkommittén. Verksamheten inom dessa skildras i avsnitt 6–7. eftersträvar mer politisk dialog och vill att arbetet ska vara till nordisk nytta för medborgarna. har dagsaktuella gemensamma nordiska utmaningar varit högst upp på dagordningen. Nedan skildras de frågor som haft störst inverkan på rådets övergripande verksamhet. Den politiska regionala utvecklingen och roll Presidiet inrättade 2017 en arbetsgrupp med företrädare för varje partigrupp och land för att utvärdera internationella samarbete och arbeta fram ett utkast till en ny internationell strategi för 2018–2022. Strategin antogs vid sessionen i . Rådet har konstaterat att det skett stora förändringar runt om i världen sedan den förra strategin antogs 2012. Strategin visar på fortsatt prioritering på framför allt samarbetena med och i samt den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (, SCPAR) lyfter även fram det fortsatta samarbetet med . Generellt är målsättningen att fortsätta arbeta för ett ökat nordiskt fokus i säkerhets- och utrikesfrågor, framför allt när det gäller säkerheten kring . Den förändrade geopolitiska situationen som följt på utvecklingen i gör att man i är mån om att bidra till ökad stabilitet i regionen. ville fortsätta att markera mot det försämrade politiska klimatet i men bibehålla kontakter och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. Eftersom man på regeringssidan har haft begränsade kontakter finns det ett behov av att upprätthålla parlamentariska forum såsom Östersjösamarbetet, och det arktiska samarbetet. kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta att ha kontakter med ryska parlamentsledamöter, men med ett begränsat antal fasta årliga evenemang. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Utvecklingen har medfört att stärkt sitt samarbete med länder i närområdet. Särskilt med de baltiska staterna. har diskuterat relationen med grannarna i väst och följderna av det amerikanska presidentvalet och EU- omröstning, deras globala konsekvenser och påverkan på vår region. På initiativ av den svenska delegationen och enligt beslut av presidiet stod relation till och dess nya administration i centrum vid 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2017 Rubriken på debatten var och – nya förutsättningar, och den handlade om hur utvecklingen i efter presidentskiftet kan påverka och det nordiska samarbetet. I , med utvecklade välfärdssamhällen som står upp för demokrati och jämlikhet, har flykting- och migrationskrisen /16 haft till följd att integrationen av flyktingar och invandrare är en av de främsta politiska utmaningarna. har den politiska debatten mellan länderna särskilt satt fokus på integrationsfrågor, så även i . /16 infördes gräns-, id- och tullkontroller vid de inre nordiska gränserna. Detta till följd av den stora flyktingströmmen som kom till , hanteringen av EU:s yttre gräns och de övriga EU-ländernas agerande. De nordiska länderna står inför liknande utmaningar till följd av flyktingkrisen, och i har man särskilt lyft fram frågor om den nordiska modellen och arbetsmarknads- och integrationsproblematik. I sitt arbete har rådets ledamöter haft stort fokus på den utsatta gruppen ensamkommande minderåriga asylsökande som är i särskilt behov av omsorg och trygghet. Det huvudsakliga ansvaret ligger på staten och kommunerna, men för att integrationen ska lyckas är det viktigt att också civilsamhället engageras. slår fast att lokala myndigheter och kommuner kan och bör skapa incitament för att underlätta integrationen, och man vill också ha en omfattande utredning av hur det nordiska samarbetet på integrationsområdet kan effektiviseras. Rådet påpekar att ansvaret för integrationen inte ligger på civilsamhället, men att mångfald har en stor betydelse för att motverka ojämlikhet och segregation i samhället och att målsättningen är att öka känslan av delaktighet och närhet hos de nya invånarna, genom att hjälpa dem att skapa kontakter med annat än enbart myndigheter. har rekommenderat att både de nordiska regeringarna och reserverar resurser för att initiera och underlätta detta arbete. har låtit genomföra ett antal breda utredningar på olika samhällsområden, för att utreda hur det nordiska samarbetet kan effektiviseras. Den senaste utredningen berörde energiområdet. har föreslagit att en sådan strategisk utredning görs på integrationsområdet, med målet att belysa problemställningen från flera olika perspektiv, bland annat utbildning, arbetsmarknad, språk och diskriminering. En viktig del av det nordiska samarbetet är att underlätta integrationen och arbetet mot alla former av gränshinder. Gränshinderfrågorna står alltid högt på 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2017 dagordningen och vävs in i olika organ. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande och innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag och erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden. Det nordiska samarbetet har bedrivits med en stark medvetenhet om att fri rörlighet gynnar handel och kunskapsutbyte som ger tillväxt och bygger välfärd. Att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Som ett resultat av översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet ersattes Gränshinderforum med . har som uppgift att identifiera och föreslå åtgärder för att avlägsna gränshinder för medborgare och företag i . (S) var representant i . Inom har en Gränshindergrupp med representation från samtliga utskott bildats. Från svenska delegationen deltog (S), (S), (S), (M), (M) och (V). Gruppens utgångspunkt är inte att utreda eller driva egna gränshinderfrågor utan att stödja ministerrådets Gränshinderråd när det ger mening och att meddela rådets representant i vilka konkreta gränshinder man från rådets sida anser bör prioriteras. Samtliga utskott och presidiet diskuterar kontinuerligt gränshinderfrågor. Förutom att undanröja existerande gränshinder vill rådet jobba för att förhindra att nya gränshinder uppstår. president föreslog i brev till de nationella parlamentens talmän att alla nordiska parlament skulle ha plenumdiskussioner om gränshinder detta år. Efter samråd med gruppledare och den svenska delegationen beslutades att Nordendebatten , då delegationens redogörelse, regeringens skrivelse och utrikesutskottets betänkande debatterades, satte särskilt fokus på just gränshinderfrågor. En annan fråga års agenda som har diskuterats både i plenum och i flera av rådets utskott är digitalisering av de nordiska samhällena. Den snabba tekniska utvecklingen innebär helt nya förutsättningar, behov och villkor för individ och samhälle, för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för civilsamhället. Det påverkar tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. Tre av fyra utskott höll ett gemensamt möte för att behandla förslag till nordiskt samarbete om digitalisering. Det handlade bland annat om som världsledande inom 5G med fokus på välfärdsteknologi och om hur viktigt det är att alla invånare i har fungerande datakommunikationer. De tre utskotten har arbetat tillsammans och vart för sig med förslag om bland annat nordisk 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2017 samordning av digitalisering inom högre utbildning och forskning, välfärds- teknologi och e-hälsa samt om en nordisk e-legitimation. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. (M) var delegationens ordförande och (S) delegationens vice ordförande. I delegationens arbetsutskott ingick, utöver delegationens ordförande och vice ordförande, (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (M), (C), (MP), (L) och (V). ersattes av (MP). svenska delegation och arbetsutskott höll sex respektive tre möten. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. I samband med debatten om utrikesutskottets betänkande över den svenska delegationens redogörelse och regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet debatterades även gränshinder i . Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har följt upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har översänt de antagna rekommendationerna till relevanta utskott och även utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar till att följa upp behandlingen av rekommendationerna. Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat den möjlighet som medger att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. svenska delegation arrangerade temasession, ett seminarium om språkförståelse i och en lunchbriefing om det norska stortingsvalet. Seminarium om språkförståelse i Språkförståelsen mellan de nordiska länderna är en viktig faktor i det nordiska samarbetet och för den nordiska gemenskapen. Forskning visar dock att vi förstår varandra allt sämre, inte minst i den yngre generationen. grunden arrangerade svenska delegation ett semi- narium på detta tema för att få en aktuell bild över hur språkförståelsen i Nor- den ser ut, samt vilka tendenser och utmaningar som finns på detta område. Seminariet, som ägde rum i Skandiasalen i , inleddes av (S) och (SD), medlemmar av svenska delega- I panelen deltog bl.a. , docent i nordiska språk vid Lunds universitet, , nordisk språkkoordinator vid Nordiska minister- rådet, , kommunalråd i och , vice ordförande i Ungdomens Nordiska Råd (UNR). Paneldeltagarna var eniga i att den nor- diska språkförståelsen minskat i de nordiska länderna och likaså motivationen att lära sig andra nordiska språk, detta trots stort utbyte mellan länderna i form av arbetskraft och studerande. En orsak sades vara att ungdomars språk gene- rellt blivit sämre, vilket även negativt påverkar förståelsen av andra nordiska Flera deltagare lyfte fram populärkulturens roll, t.ex. nordiska tv-serier och filmer, som både kan bidra till en bättre språkförståelse och stärka moti- vationen till att fördjupa sig i ett annat nordiskt språk. fler gemensamma kontaktytor för unga människor i att mötas på, både på nätet och fysiskt, i syfte att få fler att vilja lära de nordiska språken. gen ansåg ett flertal deltagare att utbildningsväsendet borde ta ett större ansvar och införa obligatorisk undervisning i nordiska språk. Briefing om det norska stortingsvalet Med anledning av det norska stortingsvalet arrangerade svenska delegation en lunchbriefing i om valresultatet och det efterföljande arbetet med regeringsbildningen. ambassadör och , korrespondent på , var inbjudna till briefingen för att analysera valresultatet, ge en bild av norsk politik ur ett historiskt perspektiv och ge en orientering om framtida politiska utmaningar. Briefingen ägde rum i f.d. bostadsutskottets sessionssal och samlade 35 riksdagsledamöter och tjänstemän. Den svenska delegationen har fortsatt att bjuda in , informationskontoret i Fokus, informationstjänsten Hallå samt representanter för Ungdomens Nordiska råd (UNR) till sina delegationsmöten för utbyte av information och gemensamma samarbetsprojekt. Delegationens medlemmar och suppleanter medverkade även vid olika arrangemang i och i Fokus regi. svenska delegation utser representanter i de permanenta kommittéerna för den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) och den parlamentariska (BSPC). Den parlamentariska hålls , och den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls . Verksamheten i dessa konferenser och permanenta kommittéer redovisas under särskilda avsnitt i redogörelsen. Därutöver deltar medlemmar av delegationen, direkt eller via , i det parlamentariska , vars konferenser hålls i det land som innehar ordförandeskapet i . Den svenska delegationen bjöd in minister vid för att informera sig om firandet av 100-års- jubileum. Minister tackade inledningsvis för uppmärksammandet av jubileet och informerade därefter om ambassadens arrangemang i samband med firandet. Bland annat planerades en tredagars folkfest i den 24–med ett stort antal evenemang och artistuppträdanden, och därtill skulle firas med en konsert och mottagning i Berwaldhallen. Delegationen träffade nytillträdda ambassadör i för att bland annat informera sig om den inrikespolitiska situationen i . Ambassadör orienterade även om programmet för det norska ordförandeskapet i 2017 och framhöll att programmet var såväl visionärt som konkret. Ambassadören underströk betydelsen av att de nordiska statsministrarna möts regelbundet och dryftar konkret politik och att det nordisk-baltiska samarbetet även i fortsättningen bör ha en hög prioritet. Den svenska delegationen lyfte bland annat frågor som rörde gränshinder mellan de nordiska länderna, infrastrukturen mellan och samt det oroliga omvärldsläget och i det sammanhanget relation till . Professor , som fått i uppdrag av de nordiska samarbetsministrarna att genomföra en analys av det nordiska lagstiftningsarbetet, bjöds in av delegationen för att redogöra för uppdraget och inhämta synpunkter och idéer från delegationens medlemmar. Analysen – som skulle presenteras 2018 – syftade till att undersöka i vilken utsträckning det nordiska lagstiftningsarbetet både kan förebygga och avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna. Det framkom att såväl strukturer som arbetssätt på de nationella departementen behöver uppdateras och förändras för att bättre koordination av arbetet på nordisk nivå ska vara möjlig. I den nordiska samarbets-överenskom- melsen står också att frågor som rör regler och lagstiftning ska dryftas i och , något som inte alltid sker i praktiken. Från delegationens sida framfördes att arbetet i med att motverka gränshinder är synnerligen aktivt, både i de olika fackutskotten och i den parlamentariskt tillsatta gränshindergruppen. dock att en bättre samordning mellan rådet och de olika departementen skulle kunna underlätta arbetet med att riva gränshinder. träffade delegationen utrikesministern, tillika nordisk samar- betsminister, och tjänstemän från för informella samtal och Det konstaterades att samarbetet är välfungerande och mycket upp- skattat från båda sidor samt att man kommer att behöva intensifiera kontakterna med tanke på ordförandeskap i Nordiska mi- nisterrådet 2018 och 2019. 4 temasession i den 3– beslutade att, utöver den ordinarie sessionen , hålla en ”temasession” . temasession hölls i i den 3–. På initiativ av den svenska delegationen och enligt beslut av presidiet stod relation till och dess nya administration i centrum. Rubriken på debatten var och – nya förutsättningar, och den handlade om hur utvecklingen i efter presidentskiftet påverkar och det nordiska samarbetet. Många talare, under den bitvis livliga debatten, betonade vikten av mera nordiskt samarbete och att en gemensam nordisk röst väger tyngre. Första talare vid temasessionen var (S), utrikesminister och nordisk samarbetsminister. inledde sitt anförande med att beskriva dagens omvärldsläge som osäkert och att normer och institutioner ifrågasätts. Trots detta, menade utrikesministern, står starkt med en jämförelsevis god ekonomisk utveckling och med en arbetsmodell samt välfärdslösningar som väcker intresse hos omvärlden. Ett mer integrerat samarbete mellan ett fåtal länder än det nordiska är svårt att finna, konstaterade hon vidare. Vad gäller det säkerhetspolitiska läget framhölls det att vi är beroende av en stabil, förutsägbar och regelbaserad världsordning. Därför ansågs annektering av utgöra den största utmaningen för säkerhet sedan slut, och ett fortsatt nordiskt samt europeiskt samarbete var följaktligen av största vikt. Med avseende på nya politiska linje hävdade att de steg som president tagit väcker frågor om synen på centrala värderingar och internationella åtaganden. (M), ordförande för den svenska delegationen, lyfte fram att den nya administrationen påverkat säkerhetsanalysen men att det också handlar om handel och internationellt samarbete. Geografiskt är avståndet mellan och stort, men underströk att det är högst motiverat att fokusera årets temasession på vad som sker i , inte minst eftersom osäkerheten fortfarande var stor kring hur den nya administrationen kommer att agera i internationella frågor. (S), vice ordförande i den svenska delegationen, påpekade att de nordiska länderna inte passivt kan titta på när stora förändringar sker i världen utan att det viktigt att man i rådet arbetar ännu närmare varandra och tar täten för en världsordning som kännetecknas av social trygghet, jämlikhet, rättvisa och demokratiska rättigheter. (M) underströk att byggandet av broar mellan länder, och inte murar, gör oss rikare. Därtill belyste han vikten av att värna om en rättsbaserad världsordning i motsats till en värld delad i intressesfärer. Under debatten förespråkade även ett svenskt Natomedlemskap. 4 TEMASESSION I DEN 3 - 4 APRIL 2017 (V) menade att de nordiska länderna i dagens säkerhetsläge behöver stå för multilaterala och ansvarsfulla lösningar. att och klimatarbetet måste försvaras. I kontrast till Hans Wall- mark menade att skulle hålla sig utanför Nato och att alliansfrihet var en bidragande orsak till säkerheten i . nade han till initiativ som minskar upprustning och vapenhandel. Som talesperson för utskottet för tillväxt och utveckling i inledde (S) med att uppmärksamma att nordiskt samarbete kan bli en po- sitiv förebild för resten av världen . (S) framhöll vidare att det mot bakgrund av USA-valet kunde vara viktigt att ha flera länder att agera med och att bör stärka sin relation till andra aktörer i , ex- empelvis senaten, kongressen och civilsamhället. Han underströk vidare att skulle bibehålla goda relationer till men inte glömma (S) konstaterade att samtliga nordiska länder är kända för sin välfärd, jämställdhet och yttrandefrihet och väckte frågan om hur vi värnar om den nordiska samhällsmodellen i dagens spända läge. Utöver debatten behandlade även presidium och fyra fackutskott frågan om relationen till ur olika synvinklar under sina re- spektive möten dagen före temadebatten. I sedvanlig ordning behandlades även ett antal medlemsförslag av rådet i . bland annat frågor om den ryska gasledningen Nord Stream 2, psykisk ohälsa bland barn och unga i , bekämpande av människohandel, en forsk- ningspolitisk redogörelse, förbud mot mikroplatser inom kosmetik samt ett förslag om att skapa en invandringspolitisk grupp inom . temasessionen antogs ett tiotal rekommendationer av plenarförsamlingen. 5 69:e session i – session är årets största nordiska forum för dialog mellan parlamentariker, statsministrar, oppositionsledare och fackministrar från hela . Den 69:e sessionen anordnades i finska –.