ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · H504NL1 · 2018-02-14 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2017 Nämnden lämnar härmed följande redogörelse till VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR NÄMNDEN FÖR LÖN TILL OMBUDSMÄN OCH till ombudsmän och riksrevisorerna är en självständig myndighet under . Nämnden har till uppgift att bestämma lön, avgångsersättning och om övriga anställningsformer för ombudsmän och riksrevisorerna. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna. För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden utses av . hade nämnden följande sammansättning: Som sekreterare i nämnden tjänstgjorde t.o.m. , och fr.o.m. tjänstgjorde som även är föredragande i arbetsmarknadsutskottet. Under verksamhetsåret har nämnden haft fem sammanträden. Beslut om löner och anställningsförmåner Nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorerna. Revisionen bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om aktuella träffade avtal på arbetsmarknaden med tonvikt på de offentliga avtalsområdena. Vidare sammanställs viss statistik för att möjliggöra jämförelser med löneläget för likartade högre befattningar på det statliga området. Före nämndens interna överläggningar får de berörda tjänstemännen möjlighet att gemensamt myndighetsvis kommentera sin verksamhet, viktigare händelser och förändringar inom sitt område. De kan då också kommentera sin syn på lönesituationen. När det gäller riksrevisorerna innebär nämndens beslut att de har en månadslön om och riksrevisorn med administrativt ansvar en månadslön om . Detta innebär en höjning med jämfört med läget föregående år. När det gäller justitieombudsmännen innebär nämndens beslut att de har en månadslön om och chefsJO en VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR NÄMNDEN FÖR LÖN TILL OMBUDSMÄN OCH RIKSREVISORERNA 2017 Detta innebär en höjning med jämfört med läget föregående år. Nämnden tog även ställning till en begäran om avgångsersättning. biföll begäran från två av riksrevisorerna om att få frånträda sina uppdrag. Den ensamma kvarvarande riksrevisorn uttryckte i en skrivelse till sin önskan om att bli entledigad från sitt uppdrag den dag en ny riksrevisor tillträtt. beviljade den kvarvarande riksrevisorn entledigande . I samband med detta kom det in en begäran om avgångsersättning till nämnden. Nämnden gjorde bedömningen att det under omständigheterna fanns skäl att bevilja att avgångsersättning betalades ut. Enligt uppgifter från innebar nämndens verksamhet följande kostnader 2015–2017: Verksamhetsutfall –2017 (kronor) Kostnader för ledamöter och Tryck: , 2018
frsrdg · H504RAN1 · 2018-02-12 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:RAN1 lämnar härmed, enligt 4 § andra stycket lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter, följande redogörelse för verksamheten . VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ANSVARSNÄMND 2017 uppgifter, sammansättning och organisation Nämnden beslutar i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (1994:26) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd i fråga om vissa högre befattningshavare hos och dess myndigheter. Det gäller arbetstagare som ska anställas genom beslut av riksdagsstyrelsen, den administrativa direktören, avdelningscheferna och sekretariatscheferna hos samt kanslichefen och byråchefen eller den som upprätthåller motsvarande funktioner hos ombudsmän (). Nämnden prövar dock inte anmälningar från enskilda, utan bara från anställningsmyndigheten eller JO. De grundläggande bestämmelserna för nämnden finns i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter. Riksdagsstyrelsen beslutade en föreskrift (RFS 2009:1) med instruktion för . Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande och tre andra ledamöter. För varje ledamot utom ordföranden och vice ordföranden ska det finnas en personlig ersättare. Vid nämnden tjänstgör en sekreterare. Riksdagsstyrelsen utser nämndens ledamöter och sekreterare. har hovrättspresidenten varit ordförande och f.d. justitierådet dess vice ordförande. Övriga ledamöter har varit riksdagsledamoten , f.d. riksdagsledamoten och chefsjuristen . , tillika vice ordförande på avdelning i , har varit sekreterare. Förordnandena för dessa personer, förutom för , avser . har ingen anställd personal. Chefssekreteraren vid svarade för nämndens kanslifunktion fram till . Därefter fram till innehade tf. chefssekreteraren befattningen, och chefssekreteraren tog då över kanslifunktionen. Nämnden får använda för sin verksamhet. har i praktiken inte haft någon verksamhet . har en remiss besvarats och en enskild anmälan skrivits av direkt. I övrigt har inte några ärenden behandlats. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ANSVARSNÄMND 2017 Kostnaderna för verksamheten uppgick till för arvode till ordföranden enligt 1 b § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Tryck: , 2018
frsrdg · H504ÖN1 · 2018-02-07 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:ÖN1 ska enligt 12 § lagen (2012:884) med instruktion för till lämna en redogörelse för sin verksamhet under det senaste kalenderåret. I redogörelsen ska nämnden redovisa verksamhetens kostnader. Nämnden lämnar härmed följande redogörelse till . VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ÖVERKLAGANDENÄMND 2017 prövar enligt 14 kap. 8 § riksdagsordningen och lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter överklaganden av vissa beslut i förvaltningsärenden som har fattats av organ. Närmare bestämmelser om nämnden finns i lagen (2012:884) med instruktion för . Ersättare för ordföranden: (S) () (S) (fr.o.m. 2017-04-06) har fattat beslut i tre överklagandeärenden, varav två rörde beslut om anställning och ett beslut om resebidrag. Nämnden har även besvarat en remiss från . Nämnden har haft två sammanträden och har fattat ett beslut per capsulam, dvs. Under uppgick kostnaderna för nämnden till , vilket är en ökning jämfört med då kostnaderna uppgick till . Nämndens kostnader avser lön till personal och arvoden till ledamöter. Nämnas kan att arvodena till ledamöterna betalades ut först , vilket påverkade utfallet . Nämnden hade också ett sammanträde mer än den hade 2016. Tryck: , 2018
frsrdg · H504NR1 · 2018-03-07 00:00:00 — Konferensen avslutades med att resolutionen godkändes och att det tillträdande svenska ordförandeskapet välkomnades. (S) och (MP) var de ledamöter som deltog i arbetet med resolutionen under konferensen. I detta arbete lyfte den svenska delegationen särskilt fram betydelsen av att skydda ursprungsbefolkningens rättigheter och att följa upp klimatavtalets överenskommelser. Årets resolution fokuserar främst på infrastruktur, miljöskydd, klimatfrågor, hälsa och välbefinnande, ungdoms- och kulturfrågor samt ursprungsbefolkningens villkor och rättigheter. Innevarande ordförandeskap 2017–2019 innehar ordförandeskapet för 2017–2019. Ordförandeskapet för regionrådet innehas av Finnmark i . Det svenska ordförandeskapet kommer att prioritera hållbar utveckling, respekten för mänskliga rättigheter och jämställdhet. På vart och ett av områdena kommer tonvikten att ligga på att förbättra kontakterna mellan människor, särskilt för den yngre generationen. Agenda 2030 kommer att ligga till grund för arbetet. Finnmark kommer i sin tur att prioritera områden såsom kontinuitet genom institutionell utveckling, ekonomisk utveckling och miljöskydd, transport och infrastruktur, kontakter mellan människor samt information och främjande. Eftersom innehar ordförandeskapet för kommer den parlamentariska att arrangeras av riksdag. BILAGA 2: REKOMMENDATIONSLISTA 2017 BILAGA 3: CONFERENCE RESOLUTION BILAGA 3: CONFERENCE RESOLUTION BILAGA 3: CONFERENCE RESOLUTION BILAGA 3: CONFERENCE RESOLUTION BILAGA 3: CONFERENCE RESOLUTION i Världen – Världen i BILAGA 4: I VÄRLDEN – VÄRLDEN I BILAGA 4: I VÄRLDEN – VÄRLDEN I BILAGA 4: I VÄRLDEN – VÄRLDEN I Tryck: , 2018
frsrdg · H504RR2 · 2018-03-15 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2017 har i enlighet med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat årsredovisning . Härmed överlämnas revisionsberättelsen över årsredovisning i enlighet med tilläggsbestämmelsen 9.17.6 till 9 kap. 17 § riksdagsordningen (se bilaga). Tryck: , 2018
frsrdg · H504RR3 · 2018-03-23 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 2017 har i enlighet med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat Stiftelsen årsredovisning . Härmed överlämnas revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning i enlighet med tilläggsbestämmelsen 9.17.6 till 9 kap. 17 § riksdagsordningen (se bilaga). Tryck: , 2018
frsrdg · H504RR4 · 2018-05-14 00:00:00 — redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2017 har i enlighet med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat Årsredovisning för staten 2017. Härmed överlämnas revisionsberättelse över Årsredovisning för staten 2017 i enlighet med tilläggsbestämmelsen 9.17.6 till 9 kap. 17 § riksdagsordningen. Tryck: , 2018
frsrdg · H604RS5 · 2018-10-16 00:00:00 — nuvarande arbetsordning på detta område är utformad på ett sätt som i huvudsak följer gängse praxis vid statliga myndigheter, och utredningen lämnar inga förslag i denna del. Inom årlig revision är möjligheten till delegation från respektive riksrevisor till medarbetare i en förutsättning för att verksamheten ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. När det gäller effektivitetsrevisionen är situationen en annan, och någon delegation sker normalt inte. Enligt utredningens bedömning saknas skäl att begränsa den möjlighet till delegation som instruktionen ger riksrevisorerna. bör det kunna förutsättas att det normalt inte kommer att ske någon delegation av beslut inom effektivitetsrevisionen. I förvaltningslagen finns regler om jäv som gäller för alla myndigheter. Regler om bisysslor som gäller för medarbetare i finns i lagen (1994:260) om offentlig anställning (), och för riksrevisorerna finns en bestämmelse om bisysslor i riksdagsordningen. Där finns också bestämmelser om att riksrevisorerna ska anmäla innehav och ändring i innehavet av vissa finansiella instrument. Instruktionen för innehåller också särskilda bestämmelser om förbud för riksrevisorerna att inneha egendom som medför ett ekonomiskt intresse i ett statligt aktiebolag som ska revideras av och om anmälningsskyldighet i vissa fall för personal med särskild insynsställning. Utöver regleringen i lag har , liksom andra myndigheter under , beslutat om interna föreskrifter om tillämpningen av bl.a. regler om jäv. Utredningen bedömer att de regler och tillämpningsföreskrifter om jäv och bisysslor som finns för verksamhet är tillräckliga och bör, om de följs, kunna säkerställa att inga ovidkommande hänsyn tas i granskningsverksamheten. BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Redovisning av granskningar som passerat det förberedande stadiet I 4 § tredje stycket lagen om statlig revision föreskrivs att resultatet av en granskning som inte endast avsett förberedande åtgärder ska redovisas i en granskningsrapport. har i myndighetens årsredovisning redovisat de kostnader som orsakas av avslutade granskningar som inte resulterat i en rapport, även om det inte finns någon reglering som kräver detta. Att en sådan redovisning sker är något som utredningen ser mycket positivt på. I årsredovisning har myndigheten, utöver kostnadsredovisningen, även redogjort för vilka granskningar som lagts ned och för varje granskning lämnat en mycket kort motivering till beslutet. Utredningen föreslår att det föreskrivs att beslut att lägga ned en granskning ska redovisas, och att det ska ske på annat sätt än i en granskningsrapport. En sådan redovisning av nedlagda granskningar kan lämpligen ske i årsredovisningen. Även i revisionsakten för en nedlagd granskning bör det finnas ett beslut där nedläggningen motiveras. Denna ordning ger omvärlden en möjlighet att bedöma om en nedläggning har skett på sakliga grunder. Tryck: , 2018
frsrdg · H604JO1 · 2018-11-14 00:00:00 — –uttalanden om en lista som används vid fördelningen av uppdrag som mål- sägandebiträde och som särskild företrädare för barn vid ; även uttalande om domstolssekreterares behörighet att förordna sådana och lagmannens ställningstagande till en begärd överklagandehänvisning 15/16:50 –frågor om tiden för överklagande m.m. 15/16:574
frsrdg · H604RS6 · 2018-12-12 00:00:00 — 11 § beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen (2018:585) för personer som deltar i eller verksamhet i annan egenskap än riksdagsledamot. Övriga myndigheter som avses i 1 § beslutar om registerkontroll och utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen för personer som deltar i respektive myndighets egen verksamhet. 12 § Om en myndighet som avses i 1 § avser att genomföra en upphandling och ingå ett avtal om varor, tjänster eller byggentreprenader, ska den se till att det i ett säkerhetsskyddsavtal anges hur kraven på säkerhetsskydd enligt 3 § ska tillgodoses av leverantören om 1.det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 2.upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. Myndigheten ska kontrollera att leverantören följer säkerhetsskyddsavtalet. 13 § De myndigheter som avses i 1 § ska var och en inom sitt verksamhetsområde se till att de som berörs av bestämmelserna i denna lag informeras om innehållet i lagen och ges utbildning i frågor om säkerhetsskydd. 14 § Av 7 § lagen (2011:745) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Övriga myndigheter som avses i 1 § får meddela de närmare föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för tillämpning av 2.säkerhetsskyddslagens (2018:585) bestämmelser om säkerhetsskyddsklass, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 3.Beslut om registerkontroll enligt 14 § i säkerhetsskyddslagen (1996:627) ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt 3 kap. 8 § säkerhetsskyddslagen (2018:585), dock längst till dess att ett BILAGA 1 PROMEMORIANS LAGFÖRSLAG nytt beslut om säkerhetsklass enligt den nya lagen meddelas. ska meddelas senast vid utgången av 2024. till ombudsmän och riksrevisorerna 19.Regeringskansliet (L4 och L6) 25.Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tryck: Riksdagstryckeriet, 2018