frsrdg · H504RS8 · 2018-06-14 00:00:00 — Framställning till 2017/18:RS8 I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen ändringar i riksdagsordningen (RO). Dessutom föreslås en följdändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslagen grundar sig på de lagförslag som den parlamentariska har lämnat i sitt betänkande EU-arbetet i (2017/18:URF1). Framställningen innehåller förslag om att inte längre ska vara tvungen att behandla grön- och vitböcker som överlämnas till av Europeiska kommissionen. Förslag till rättsakter och inte bara utkast till lagstiftningsakter ska vara undantagna från granskningsförfarande. Talmannen ska efter samråd med gruppledarna få bestämma att dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU ska granskas av . Det föreslås att protokollsutdrag från ett utskott om att ett utkast till en av EU:s lagstiftningsakter inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska tas upp på föredragningslistan till ett sammanträde i kammaren. Bestämmelsen om att regeringen ska överlägga med i vissa frågor tas bort. Det ska anges i RO att vad som yttras vid regeringens samråd med ska nedtecknas i läsbar form, i stället för att vad som yttras vid nämndens överläggningar med regeringen ska nedtecknas i läsbar form. Vidare föreslås en bestämmelse om att genom utskottens och ledamöter deltar i det interparlamentariska samarbetet mellan de nationella parlamenten i EU:s medlemsstater och med . Det föreslås också att det införs bestämmelser om en delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen .................................... Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................................................................... Ärendet och dess beredning........................................................................ EU-arbete har utvecklats ....................................................... Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag .......................................... bör inte vara tvungen att behandla grön- och Vissa utskottsbeslut som rör subsidiaritetskontrollen bör anmälas i kammaren................................................................................... Bestämmelserna om överläggningar om EU-frågor behöver bli Det bör införas en bestämmelse om deltagande i det interparlamentariska samarbetet i EU......................................................... Det bör införas bestämmelser om deltagande i Konsekvenser av förslagen ....................................................................... Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen ............................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................................................................. 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1.lag om ändring i riksdagsordningen, 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C) och (MP). 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att 7 kap. 1 och 14 §§, 9 kap. 1 och 20 §§ och tilläggsbestämmelserna 6.13.2 och 7.15.5 ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 7 kap. 14 a § och 13 kap. 22 a §, och närmaste före 7 kap. 14 a § och 13 kap. 22 a § nya rubriker av följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 9 kap. 19 § ska lyda ”Ärenden som väcks genom dokument från EU och dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU”. Utöver vad som framgår av 6.13.1 ska följande tas upp på föredragningslistan: 2.propositioner, skrivelser från regeringen, framställningar och redogörelser från riksdagsorgan, motioner och EU-dokument som ska hänvisas till utskott, 3.betänkanden och utlåtanden från utskott som ska bordläggas, debatteras eller avgöras och om ett utskott eller talmannen har föreslagit att ett ärende ska avgöras än som avses i 11 kap. 2 § första stycket, 4.beslut och information om att sammansättningen av ledamöter ändras, 5.andra beslut som ska fattas av kammaren, 6. meddelande om att en särskilt 6. meddelande om att en särskilt anordnad debatt ska äga rum, och anordnad debatt ska äga rum, 7. protokollsutdrag från utskott enligt 10 kap. 3 § tredje stycket, och 7. övriga frågor i den omfattning 8. övriga frågor i den omfattning som talmannen bestämmer. som talmannen bestämmer. Vidare bör ett meddelande om att ett statsråd kommer att lämna muntlig information tas upp på föredragningslistan. Om det är möjligt ska även ett yrkande om att ett lagförslag ska vila tas upp på föredragningslistan. I detta kapitel finns bestämmelser om –val (2–4 §§), –utskottens uppgifter och fördelningen av ärenden (5–11 §§), – EU-frågor (12–14 §§), och – EU-frågor (12–14 a §§), och – sammanträden (15–21 §§). Regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska överlägga med i andra frågor om arbetet i Europeiska unionen när nämnden av särskilda skäl begär sådan överläggning. Regeringen ska rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . deltar genom utskottens och ledamöter i det interparlamentariska samarbetet mellan de nationella parlamenten i Europeiska unionens medlemsstater och med . Vad som yttras vid Vad som yttras vid regeringens överläggningar med regeringen ska samråd med ska ned- nedtecknas i läsbar form. tecknas i läsbar form. I detta kapitel finns bestämmelser om –ärenden som väcks av regeringen (2–9 §§), –ärenden som väcks av ledamöter (10–15 §§), –ärenden som väcks av riksdagsorgan (16–19 §§), –ärenden som väcks genom dokument från EU (20 §), –ärenden som väcks genom dokument från EU och dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU (20 §), –information om EU (21–23 §§), –andra frågor som har att hantera (24 och 25 §§), och –vissa gemensamma frågor (26 och 27 §§). Grön- och vitböcker som överläm- Talmannen får efter samråd med nas till av Europeiska kom- gruppledarna bestämma att dokument missionen ska behandlas av riksda- från Europeiska unionen, med undan- Talmannen får efter samråd med tag för förslag till rättsakter, och dokument inom ramen för det inter- unionen, med undantag för utkast till unionen ska granskas av . lagstiftningsakter, ska behandlas av ska pröva om ett utkast ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot till en av unionens lagstiftningsakter strider mot subsidiaritetsprincipen. ska godkänna eller avslå initiativ från om att bemyndiga rådet att ändra beslutsordningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ska också godkänna eller avslå förslag från Europeiska kommissionen om att ange vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol väljer fyra ledamöter i en delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samar- (Europol). Delegationen väljs för valperiod. Delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Denna lag träder i kraft . 2017/18:RS8 2 LAGTEXT 2.2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 41 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. För uppgift om vad som har förekommit vid sammanträde med kammare tillämpas sekretessbestämmelserna i denna lag endast om samman- trädet har hållits inom stängda dörrar. För uppgift som har tagits in i För uppgift som har tagits in i kammarens protokoll gäller sekretess kammarens protokoll gäller sekretess enligt denna lag endast i de fall som enligt denna lag endast i de fall som avses i 15 kap. För uppgift i annat avses i 15 kap. För uppgift i annat 15 kap., 19 kap. 15 kap., 19 kap. gäller yttranden som nedtecknats vid gäller yttranden som nedtecknats vid regeringens samråd med EU- 16 kap. denna lag. 16 kap. denna lag. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2014:806. 3 Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. Kommittén antog namnet den parlamentariska . Uppdraget skulle redovisas . Riksdagsstyrelsen beslutade att förlänga tiden för redovisningen av uppdraget till . Kommittén överlämnade betänkandet EU-arbetet i (2017/18:URF1). Utredningens lagförslag finns i bilagan. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanser har varit , Hovrätten för Nedre , Kammarrätten i , , , , de gröna, Moderata samlingspartiet, , ombudsmän, , för europapolitiska studier, , , , och . 4 EU-arbete har utvecklats Den senaste parlamentariska utredningen med uppdrag att se över arbete med EU-frågor, riksdagskommitté, redovisade sitt uppdrag . Utredningen resulterade i ett antal nya bestämmelser i riksdagsordningen (RO) om EU-arbete som trädde i kraft . RO har därefter ändrats för att reglera de nya uppgifter som Lissabonfördraget medförde för de nationella parlamenten. har arbetsmetoderna i utvecklats genom praxis. Även EU-samarbetet och det interparlamentariska samarbetet inom ramen för detta har utvecklats. Det är med hänsyn till denna utveckling angeläget att säkerställa att formerna för arbete med EU-frågorna är ändamålsenliga. En fråga av särskilt intresse för är de nationella parlamentens roll i EU och de initiativ som har diskuterats för att förstärka denna roll. Sammantaget har utvecklingen motiverat en samlad översyn av de gällande formerna för arbete med EU-frågor. Den parlamentariska fick därför i uppdrag att utreda arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. Uppdraget omfattade arbetet i såväl teori som praktik i syfte att bl.a. utröna huruvida funktionsfördelningen mellan och regeringen har förändrats. I kommitténs uppdrag ingick vidare att gå igenom gällande bestämmelser för arbete med EU-frågor och belysa hur de tillämpas i praktiken, bedöma om arbetet bedrivs på ett ändamålsenligt sätt samt analysera förutsättningarna för kontakter med EU-institutionerna och deltagande i det interparlamentariska samarbetet i EU. Kommittén hade möjlighet att pröva andra frågor av vikt för utvecklingen av EU-arbete, dock inte huruvida ska finnas kvar som organ i EU-arbete. Kommittén har bedömt att arbetsformer när det gäller EU- frågorna i huvudsak är adekvata i fråga om såväl hur de är reglerade som hur reglerna kommit att tillämpas. Kommittén har dock sett behov av vissa anpassningar, framför allt för att det ska bli tydligt hur EU-arbete faktiskt bedrivs. I denna framställning behandlas de lagförslag som kommittén har lämnat. 5Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 5.1Riksdagen bör inte vara tvungen att behandla grön- och vitböcker Riksdagsstyrelsens förslag: ska inte längre vara tvungen att behandla grön- och vitböcker som överlämnas till av Europeiska kommissionen. Talmannen ska efter samråd med gruppledarna få bestämma att dokument från EU ska granskas, i stället för behandlas, av . Förslag till rättsakter och inte bara utkast till lagstiftningsakter ska vara undantagna från granskningsförfarandet. Talmannen ska även efter samråd med gruppledarna få bestämma att dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU ska granskas av . Riksdagsstyrelsens bedömning: Kommissionen bör även i fortsättningen uppmärksammas på beslut om ett utlåtande om granskning av ett dokument som härrör från kommissionen. Det bör dock inte införas någon bestämmelse om att ett sådant beslut ska meddelas kommissionen genom en skrivelse. bör emellertid acceptera att ett sådant utlåtande kan uppfattas som bidrag i en dialog mellan kommissionen och som ett nationellt parlament. Kommitténs överväganden, förslag och bedömningar Det är viktigt att granskar strategiska EU-dokument ska enligt riksdagsordningen (RO) behandla grön- och vitböcker som överlämnas till av Europeiska kommissionen. Talmannen får efter samråd med gruppledarna bestämma att även andra dokument från EU, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, ska behandlas av (9 kap. 20 § första stycket). Kammaren ska hänvisa sådana EU-dokument som avses i föregående stycke till ett utskott för beredning (10 kap. 2 § RO). Utskotten ska avge utlåtanden till kammaren över de EU-dokument som har hänvisats till dem eller som har överlämnats från ett annat utskott (10 kap. 3 § andra stycket RO). Utskotten ska vid beredningen av ett utlåtande inhämta behövliga upplysningar från regeringen (10 kap. 10 § första stycket RO). Bestämmelserna om behandlingen av strategiska EU-dokument infördes efter förslag av i framställningen i en ny tid (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, bet. 2006/07:KU3, rskr. 2005/06:133, rskr. 2006/07:25). Behandlingen tar sikte på kommissionens samrådsdokument (grönböcker, vitböcker och meddelanden) och olika övergripande programförklaringar från EU:s institutioner. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG framställningen anges att bestämmelserna syftar till att förankra EU-frågorna bättre och tidigare både i och i samhället i stort. genomförandet av EU-beslut, t.ex. lagstiftning med anledning av ett beslutat direktiv, underlättas om har diskuterat frågorna i ett tidigare skede. Syftet är enligt också att skapa debatt i ett tidigt skede innan förslag om förordningar och direktiv har lagts fram av kommissionen. Därmed utesluts förslag till rättsakter från den föreslagna hanteringen. tom ska behandlingen enligt göra det möjligt att redovisa olika synpunkter som kan vara av värde i den fortsatta hanteringen av frågan, men utskottet kan också helt kortfattat anföra att granskningen inte har föran- lett någon särskild hantering eller några särskilda iakttagelser. framför sig att det normalt inte torde förekomma några reservationer i utlåtan- det, men att det kan uppstå situationer där man inte kan komma överens i utskottet och att reservationer eller särskilda yttranden i sådana fall kan fogas Vidare framhålls att behandlingen inte ska leda till att på ett tidigt stadium binder regeringen vid en viss ståndpunkt, utan att avsikten är att skapa utrymme för en debatt som visar på olika synsätt på de aktuella anser att hanteringen i kammaren bör avslutas med att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna. Kammaren måste dock kunna avgöra med vilka synpunkter som utlåtandet läggs till handlingarna. tiva skrivningar i utlåtanden kan därför bli föremål för votering. Ett utlåtande föranleder inte någon riksdagsskrivelse. rade dock att utlåtandet är offentligt och förutsatte att berörda parter informe- ras om och tar del av vad som framkommit vid riksdagsbehandlingen. ligger självfallet i regeringens eget intresse att informera sig, men även EU:s institutioner kunde enligt kommittén förväntas ha intresse av att ta del av utlå- tandena (s. 42 f.). Bestämmelserna innebär att ska behandla alla kommissionens grön- och vitböcker. Grön- och vitböcker är skriftliga underlag i kom- Vikten av grön- och vitböcker började fram- hållas uttryckligen i den första översynen av EU-frågornas behandling i riks- dagen (bet. 1996/97:KU2). framhöll i sitt yttrande i ärendet att grön- och vitböcker är viktiga informationskällor för (yttr. 1995/96:FiU4y s. 2). anförde när det gäller grönböckerna att det ofta torde finnas värdefull information att hämta i anslutning till regeringens arbete med utformningen av den svenska hållningen till kommissionens förslag (yttr. 1995/96:LU3y s. 4 f.). Kommissionens beredning av nya initiativ uppmärksammades dock redan under förberedelserna inför EU-medlemskap. I de riktlinjer som då gavs för regeringens information till angavs det att regeringen skulle informera om kommissionens arbete med frågor som senare skulle Det ansågs viktigt att redan under bered- ningsfasen i kommissionen får tillfälle att ge sin syn på prioriteringar och på hur frågor bör lösas. Det angavs att därmed kan påverka regeringens 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG styrning av dem som på vägnar deltar i förslags- och beredningsprocesser på olika sakområden (bet. 1994/95:KU22 s. 26). fann inom ramen för sitt första uppdrag 2001 att kommissionens samrådsdokument, framför allt grön- och vitböcker, är värda särskild uppmärksamhet. Kommittén ansåg att samtliga grön- och vitböcker bör bli föremål för faktapromemorior från regeringen och att utskotten kan ha anledning att på egen hand inhämta information om grön- och vitbokens hantering i t.ex. . Utskotten uppmanades också att överväga om en offentlig utfrågning skulle anordnas i frågan. Företrädare för regeringen kunde enligt kommittén också föredra frågan vid ett slutet utskottssammanträde. Kommittén ansåg vidare att regeringen bör skicka de remissvar som regeringen avger till kommissionen till kammarkansliet för vidare befordran till berört utskott. biföll förslag om dessa och andra riktlinjer för arbete med EU-frågor (förs. 2000/01:RS1 s. 126, bet. 2000/01:KU23). föreslog sedan ett nytt förfarande för granskning av grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument. Kommittén ansåg att dessa dokument i ökad utsträckning bör bli föremål för debatt och behandling i utskott och kammare (2005/06:RS3 s. 42). Även andra strategiska EU-dokument än grön- och vitböcker har behandlats Utöver den obligatoriska behandlingen av kommissionens grön- och vitböcker kan talmannen bestämma att ska behandla andra EU-dokument. För att ett dokument ska kunna bli föremål för behandling krävs enligt RO dels att det är ett dokument från EU, dels att det inte är ett utkast till en lagstiftningsakt. I praktiken har de dokument från EU som blivit föremål för behandling till övervägande del varit meddelanden och rapporter från kommissionen. Det har också förekommit att gemensamma samrådsdokument från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har behandlats. Dessutom har fyra andra dokument behandlats: en rådsrapport om arbetet i ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (utl. 2014/15:JuU19), en rapport från fem institutionsordförande om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (utl. 2015/16:FiU13) samt två förslag om den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) (utl. 2016/17:JuU23 och 2016/17:JuU30). Att talmannen inte ska få bestämma att utkast till lagstiftningsakter ska behandlas av föreslogs först av i betänkandet Tillämpningen av Lissabonfördraget i (2008/09:URF2). omfattade undantaget förslag från kommissionen. Utredningens förslag kan tolkas så att undantaget blev snävare eftersom det inte omfattar förslag till rättsakter som inte är utkast till lagstiftningsakter i fördragens mening. Det gäller t.ex. förslag till förordningar om restriktiva åtgärder enligt fördraget om 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Europeiska unionens funktionssätt (artikel 215), förslag till beslut om under- tecknande och ingående av internationella avtal (artikel 218 EUF-fördraget) och förslag till icke bindande rekommendationer och yttranden. dock på att avsåg att snäva av undantaget på detta sätt eftersom utredningen angav att ändringarna var av formellt slag. kan således fortfarande anses omfatta alla förslag till bindande och icke bin- dande rättsakter i enlighet med vad uttalade när ärende- typen infördes (bet. 2005/06:KU21 s. 28). I sammanhanget angav även att det exakta tillämp- ningsområdet för förfarandet får utvecklas i praxis. Det praktiska arbetet tycks inte ha inneburit någon egentlig praxisutveckling i detta avseende. dock noteras att övergripande meddelanden från kommissionen som har lagts fram inom ramen för paket som också omfattar förslag till rättsakter har hän- visats för behandling (se t.ex. utl. 2011/12:FiU14, utl. 2015/16:MJU13 och utl. 2016/17:NU22). Grön- och vitböckerna är inte längre lika viktiga Granskningsförfarandet, dvs. behandling av strategiska EU- dokument, innebar när det infördes en innovation i riksdagsarbetet. mittén bedömer att tillämpningen av granskningsförfarandet på det hela taget förefaller vara i linje med det ursprungliga syftet och att detta syfte fortfarande Granskningsförfarandet har enligt kommittén visat sig bidra till att synpunkter som är viktiga för en frågas fortsatta hantering förs fram. bidrar i sin tur till beredskap när det senare lämnas skarpa förslag, men också till att synliggöra de partimässiga åsiktsskillnader som finns i riks- dagen som vägledning för regeringen och andra intresserade. Granskningsförfarandet får nu anses vara väl etablerat i . obligatoriska behandlingen av kommissionens grön- och vitböcker har enligt kommittén sannolikt varit en starkt bidragande orsak till detta. fästs vid grön- och vitböcker synes dock ha minskat. har gått sedan granskningen av det första EU-dokumentet får arbete med EU-frågorna också anses ha nått en sådan mognadsgrad att det enligt kommitténs mening är motiverat med en obligatorisk behandling av grön- och vitböckerna. De valfria behandlingar som har genomförts tyder på att det finns ett ansvarskännande och en kapacitet i att välja ut lämpliga dokument för behandling. bör därför kunna avgöra från fall till fall om en grön- eller vitbok ska granskas eller inte. Kommittén föreslår alltså att det inte längre ska vara obligatoriskt för riks- dagen att behandla grön- och vitböcker som kommissionen har överlämnat till kan dock granska dokumenten om deras innehåll moti- verar det och det i övrigt anses lämpligt. Kommittén noterar att grön- och vit- böcker per definition, om än inte alltid i praktiken, är sådana centrala strate- giska dokument som granskningsförfarandet tar sikte på och att de är för- 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG hållandevis få till antalet. Kommittén anser därför att samtliga grön- och vitböcker bör lämnas över till utskotten med en fråga om huruvida en granskning vore lämplig, utan någon föregående tjänstemannabedömning av om det kan vara relevant att granska dokumentet. Granskningsbestämmelserna bör anpassas till praxis Dagens reglering av granskningsförfarandet innehåller vissa begränsningar. Det gäller bl.a. formuleringar om att grön- och vitböcker ska vara överlämnade till och att bara dokument från EU får behandlas. Dessa begränsningar har i praktiken inte visat sig hindra att även vissa andra EU-relaterade dokument granskas. Kommittén anser dock att det är önskvärt att anpassa lagtexten så att den bättre avspeglar den praxis som har utvecklats när det gäller vilka dokument som kan ta upp till granskning. Genom förslaget att det inte längre ska vara obligatoriskt för att granska grön- och vitböcker försvinner den formulering som kan uppfattas som att dokument ska vara överlämnade till för att kunna granskas. Det betyder att på egen hand kan hämta hem ett dokument som den inte fått sig tillsänt i syfte att granska det, vilket den också har gjort. Kvar blir kriteriet att det ska vara fråga om dokument från EU. Enligt kommitténs uppfattning avser detta i huvudsak dokument från EU:s institutioner.