frsrdg · H504RJ1 · 2018-02-28 00:00:00 — att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att stiftelsens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas, att stiftelsen skall verka för att främja kontakter med internationell forskning, samt att stiftelsens medel inte skall tas i anspråk för inrättande av permanenta tjänster. Om så befinns lämpligt, skall dock till stiftelsens verksamhet kunna knytas forskare för så att stödet från stiftelsen får karaktären av livstidsstipendium.” Väsentliga händelser under räkenskapsåret •Nya stadgar antogs av styrelsen och fastställdes därefter av . •Rekryteringen av en ny vd från förbereddes och påbörjades. • Styrelsen utredde och diskuterade den framtida relationen mellan uppdrag i styrelsen och uppdrag i beredningsgrupperna. • Styrelsen reviderade policyn för fördelning av bostadslägenheter i syfte att stärka kontrollen över hur lediga lägenheter används. • Arbetet med ett nytt strategiskt ramverk för RJ:s arbete som forskningsfi- nansiär drevs med hjälp av externa experter vidare inom styrelsen och • Anslagsprocessen förändrades genom att forskarna får rekvirera beviljade anslag halvårsvis i takt med att de kan styrka de kost- nader de har haft. • om fastigheten 6 avslutades, och grundförstärk- ningen av fastigheten 23 med bland annat RJ:s kanslilokaler • Styrelsen beslutade om en långsiktig investering i det delägda, onoterade fastighetsbolaget som investerar i social infrastruk- tur, till exempel universitet, högskolor och rättsväsendet. Styrelsens ledamöter utses av för en fyraårsperiod. Genom att i princip hälften av ledamöterna utnämns förnyas styrelsen undan för undan. Styrelsen beslutar om budget, strategier för forskningsfinansiering och den finansiella verksamheten, delegationsregler samt anslag till forskning. Den sammanträdde fyra gånger, fattade ett beslut per capsulam och genomförde en styrelsekonferens. Vid den senare diskuterades rekrytering av en ny vd, forskningsstrategi med mera. Styrelsen konkretiserar i den fleråriga utformningen av forskningsstödet och i det årliga budgetbeslutet hur de ändamål som anges i stadgarna ska fyllas. Styrelsens arbetsutskott, som består av styrelsens ordförande och vice ordförande, sammanträdde sex gånger och fattade ett beslut per capsulam. Till arbetsutskottet har styrelsen bland annat delegerat besluten om anslag till forskningsinitiering, produktionsstöd för böcker, samarbete med och vissa frågor om uthyrning av lägenheter i RJ:s fastigheter. , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, består av två ordinarie ledamöter. har sammanträtt vid fyra tillfällen, då den har behandlat dels specifika ärenden enligt en fastställd årskalender, dels olika typer av löpande förvaltningsfrågor. För finansförvaltningen hänvisas till särskilda avsnitt nedan. Vd:n svarar enligt den fastställda attest- och delegationsordningen för den löpande verksamheten och för ledningen av . Årets budget och anslag Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett så kallat stresstest. Budgeten omfattade totalt , varav avsåg nya forskningsanslag. Hela detta utrymme har inte utnyttjats, utan anslagen till forskning uppgår till nästan 428 miljoner. Det ligger i sakens natur att de belopp som budgeteras för olika insatser är ungefärliga och måste anpassas till de behov som verkligen finns. Vissa budgetposter har inte kunnat tas i anspråk fullt ut beroende på att lämpliga användningsområden inte har hunnit förberedas. Styrelsens strategiarbete har inte heller kommit så långt att det planerade utrymmet för nya insatser har tagits i anspråk. Liksom tidigare beräknas storleken på RJ:s bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader utifrån volymen på den sammanlagda forskningstid som RJ finansierar, en modell som har fungerat väl. RJ stöder sedan tillkomsten av Kulturvetenskapliga donationen forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och religionsvetenskap. Verksamheten följer två linjer. Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva i form av de ordinarie stödformerna Projekt, Program, Infrastruktur för forskning och Forskningsinitiering. Dels görs riktade insatser som i enlighet med stadgarna syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning. RJ låter forskarinitiativen ta större delen av det ekonomiska utrymmet för ny forskning, vilket har inneburit av den årliga budgeten. De riktade insatserna har varit fokuserade på att stärka olika faser av den akademiska karriären, säkerställa att RJ:s policy för en jämställd fördelning av anslagen uppnås och utveckla forskningens infrastrukturer. Andra insatser har gjorts för att förbättra resultatens spridning och forskningens samverkan, följa upp och utvärdera insatserna, samarbeta med andra finansiärer inom och utom för att nå ökad effekt samt att främja forskarnas rörlighet mellan samhällssektorer och länder. Stadgarna ger RJ stort utrymme att arbeta probleminriktat och flexibelt. Goda resultat i finansförvaltningen i kombination med en positiv utveckling på finansmarknaden har gjort det möjligt att utveckla en rad nya stödformer och riktade insatser. Ett mått på detta är att RJ för femårsperioden –2017 har uppnått en så kallad fullföljdsgrad på . Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ, till exempel Pro Futura, RJ Sabbatical, de stora programmen och Flexit. Tack vare RJ:s arbete har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Anslagen utformas på ett sådant sätt att de bästa forskarna ska välja att söka dem. RJ inriktar sig därför på hela forskningsprocessen och ger bidrag till produktionsstöd till böcker, översättning och kostnader för publicering med så kallad open access, vilken innebär att resultaten blir fritt tillgängliga i digital form. Genom att aktivt söka samfinansiering av angelägen forskning med andra aktörer (exempelvis , och internationella forskningsstiftelser) kan RJ:s bidrag få större effekt än om de hade varit isolerade insatser. Större delen av RJ:s anslag får genom styrelsens beslut direkt en mottagare (lagstiftningens term är ”destinatär”). Återstoden är så kallade ramanslag. fallet beslutar styrelsen att en eller flera utlysningar ska göras senare och öron- märker ett visst belopp för fördelning på mottagare. I takt med att besluten om anslag fattas och kontrakt skrivs med mottagare och anslagsför- valtare redovisas beloppen mot eget kapital och skuld. har beslutat att lärosätena får rekvirera medel i takt med att de kan styrka att de har haft kostnaderna, vilket ökar RJ:s kontroll över att anslagen används på det sätt som avsetts. Denna ordning, liksom motsva- rande tidigare lösningar, ger RJ betydande ekonomiska fördelar genom att i genomsnitt (var det ) av de beviljade anslagen ligger kvar i RJ:s förvaltning och bidrar till stiftelsens Så har det varit under en följd av år. Rutinerna ökar i viss mån kansliets administrativa arbete, men i rimlig omfattning. motverkar åtgärden att lärosätena samlar på sig stora beviljade men oförbru- kade belopp, som i statens förvaltning genererar ingen eller mycket låg avkast- Till Program, Projekt och Infrastruktur för forskning kom 2017 sammanlagt 703 nya ansökningar in (2016 kom det 670). Inom dessa stödformer beviljades totalt , att jämföra med de uppskattningsvis 3,2 mil- jarder kronor som forskarna sökte. Till anslagen för program kom 37 ansök- ningar (2016 kom det 38), varav 3 (samma antal 2016) slutligen finansierades. I programmen utnyttjar svenska forskare i allt större omfattning möjligheterna att finansiera också internationella kollegers medverkan. Av de 40 (36 under 2016) ansökningarna om infrastruktur för forskning beviljades medel till 8 (2016 beviljades 7). Stödformen Projekt ger forskare i olika stadier av karriä- ren möjlighet att pröva nya idéer. Antalet ansökningar var 626 (2016 var det 596), varav 39 (38 ) fick anslag, de flesta . projekt, som hade beviljats anslag, valde i stället finansiering från en annan finansiär, oftast med hänvisning till att denna gav större bidrag till de indirekta Några negativa effekter av reglerna som begränsar möjligheterna att söka projektanslag hos RJ har inte kunnat ses. sjönk till (2016 var det ), vilket kan jämföras med bot- Isolerad kan den låga siffran ge anledning till oro, men den bör bedömas bland annat i ljuset av att forskarna lämnar samma eller en liknande ansökan också till andra finansiärer. heten att i erhålla projektanslag är därför större än vad RJ:s siffror En av RJ:s uppgifter enligt stadgarna är att förnya och förstärka forskningen De riktade insatserna fyller en viktig funktion och bi- drar till RJ:s roll som igångsättare, katalysator. Syftet med den treåriga för- söksverksamheten RJ Sabbatical har varit både att inspirera till ett mer flexibelt system för forskningsfinansiering och att stärka den akademiska karriären genom anslag till lektorer och professorer för att de ska kunna slutföra forskning och skriva större verk och synteser. Många kvinnor har sökt, och de har varit framgångsrika i konkurrensen, så RJ Sabbatical har bidragit positivt till jämställdheten. Styrelsen har beslutat om ytterligare en utlysning i väntan på ett eventuellt beslut om att permanenta RJ Sabbatical inom det framtida strategiska ramverket. Flexit-programmet är inriktat på samverkan genom att öka förbindelserna mellan å ena sidan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, å andra sidan organisationer och näringsliv. Samverkan och rörlighet inspirerar till nya forskningsfrågor, stärker kreativiteten och möjliggör karriärväxling för individerna. har ett ambitiöst ledarskapsprogram för forskarna inom Pro Futura-programmet sjösatts. Av den treåriga försöksverksamheten med kommunikationsprojekt återstår en utlysning. RJ:s avsikt med det initiativet är att kunna stödja nya sätt att föra ut forskningens resultat och relevans till beslutsfattare, medierna och en intresserad allmänhet. inleddes diskussionerna med och om samarbete för att stödja digitalisering av kulturarvet och främja både datadriven forskning och nya användningar av digitala tekniker i forskningen. Initiativet knyter an till RJ:s och tidigare satsning på Samlingarna och forskningen, liksom till RJ:s stöd till konferenser med samma syften. RJ finansierar slutligen ett antal konferenser och liknande som genomförs i egen regi eller som samarbeten. handlade de bland annat om artificiell intelligens och automatiskt beslutsfattande, om Östasienforskning och om rösträttsreformerna . RJ:s beslut om anslag vilar enbart på direkta bedömningar av ansökningarnas vetenskapliga kvalitet och internationella standard. Denna princip gynnar av erfarenhet resultatens långsiktiga värde och nytta. Föreskrifterna på webbplatsen om hur anslag från RJ får kombineras med anslag från andra finansiärer har förtydligats ytterligare. Ledamöterna i beredningsgrupperna, liksom de externa sakkunniga, får skriftliga och muntliga instruktioner inför bedömningsarbetet. De ansökningar som går vidare från det första granskningssteget prövas därefter alltid av särskilt sakkunniga inom området, i de flesta fall av utländska forskare. Anvisningarna om jäv har på förekommen anledning förtydligats för de externa sakkunniga. Svensk forsknings internationella samarbeten och kontakter har fått större uppmärksamhet. Internationalisering är kvalitetsdrivande och förnyar och förstärker svensk forsknings kontakter och genomslag. Stiftelsens anslag utformas på ett sådant sätt att de kan förnya och förstärka den svenska 2017/18:RJ1 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE forskningens kontakter och genomslag i andra länder. RJ beviljar särskilda bidrag till internationalisering direkt inom flera stödformer, vilket minskar behovet av särskilda beslut om finansiering. I RJ:s pågående strategiska arbete kommer de internationella insatserna att uppmärksammas ytterligare. RJ stöder internationalisering genom stödformernas utformning och genom att medverka i internationellt samarbete. Insatserna är inriktade både på individuell forskarrörlighet och strategiska partnerskap. RJ har träffat regeringens utredare för ökad internationalisering av universitet och högskolor och diskuterat behov och erfarenheter av olika slags insatser. Det behövs flexibla stödformer som gör det möjligt för svenska forskare att göra både kortare och längre utlandsvistelser, liksom för att utveckla samarbeten med utländska forskare som inte har för avsikt att flytta till . RJ har sett en ökad medverkan av internationella forskare i ansökningarna, trots att inga formella krav på internationellt samarbete ställs i utlysningarna. Detta är en positiv utveckling. En av beredningsgrupperna har tagit initiativ som lyfter fram de internationella perspektiven både som en möjlighet och en nödvändighet, bland annat genom workshopen ”From to the Global Crisis of Values and Democracy”. Andra aspekter gäller finansiering av internationella samarbeten och att stödja svenska forskare i konkurrensen om internationell finansiering, till exempel genom (, ERC). () medverkar RJ i det som inriktar sig både på att lyfta fram stiftelsernas roll som forskningsfinansiärer och på att effektivisera stiftelsernas arbetsformer. Stiftelsesamverkan på europeisk nivå förväntas öka i betydelse, särskilt om brexit förverkligas, en fråga som bland annat diskuterades med EU:s forskningskommissionär. En ny satsning förbereds på temat ”Global Issues– Integrating Different Perspectives”, med ett större antal deltagande stiftelser än tidigare som skulle samverka med koordinerade utlysningar. Också inom stöder RJ stiftelsers och civilsamhällets samarbete och informationsutbyte. I rapporten to think 2017 visas att angreppen på forskare ökar. har RJ beviljat ett treårigt anslag till den svenska avdelningen av at Risk. Avsikten är att underlätta för svenska lärosäten att ta emot hotade forskare inom humaniora och samhällsvetenskap från andra länder. RJ:s insatser inom information och samverkan vägleds av övertygelsen om att förtroendet för forskningen främjas av de resultat som kommer till den intresserade allmänheten, medier, beslutsfattare och andra forskare. Arbetet med att sprida innehållet i skriften Kunskapens nya rörelser till lärosätes- och fakultetsledningar, medier och beslutsfattare har varit omfattande, och gensvaret starkt. Konferensen ”New Infrastructures of Knowledge” behandlade temat från ett internationellt perspektiv på hur förändringar i medier återverkar på forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap och leder till behov av nya former för samverkan. Den pågående försöksverksamheten med kommunikationsprojekt visar RJ:s ambition att stödja forskarnas egna initiativ och intresse för samverkan. Samma strävan ligger bakom att RJ har drivit på det nationella arbetet för att öka publiceringen med open access, det vill säga öppen digital tillgång till vetenskapliga publikationer på nätet. RJ samordnar detta arbete med tryckbidrag och annat produktionsstöd som behövs övergångsvis under teknikförändringen. RJ:s webbplats informerar om utlysningar och om vilka projekt som erhållit anslag. Webbplatsen är ett viktigt instrument för den utåtriktade informationen, liksom Facebook-sidan, årsberättelsen, årsboken, det elektroniska nyhetsbrevet, Youtube-kanalen samt de många publika arrangemang som RJ medverkar i. Den används också för fortsatt debatt om aktuella frågor, nyhetsbevakning, information om bokutgivning, konferenser och mycket annat. tur och retur diskuterades bland annat i (Sällskapet och Forskare) och på i , liksom under Almedalsveckan, där även program om kulturarv, samverkan, förtroendet för kunskap och ungdomars samhällsengagemang drog många åhörare. Samarbetet med komikerklubben Oslipat rönte positiv uppmärksamhet för sin blandning av innehållslig kvalitet och en okonventionell form för spridning av resultat. RJ medverkar även till forskningskommunikation genom bidragen till Vetenskap & Allmänhet (VA), och Swecris, liksom under i , på samt vid åtskilliga konferenser. Grundvalen för kvalitetssäkringen är den bedömning som görs av ansökningarnas vetenskapliga kvalitet. Därutöver följer RJ upp och utvärderar de anslag som beviljats för att säkerställa att resultaten av forskningsstödet motsvarar syftet och stiftelsens ändamål. Det bestående vetenskapliga värdet, relevansen, nyttan och effekterna av RJ:s forskningsstöd visar sig i många fall dock först . Efter att projektet har avslutats lämnar forskarna ekonomisk redovisning och en kort redogörelse för de vetenskapliga resultaten och projektets publikationer. Med hjälp av detta material har den kommunikationsansvariga skrivit en rapport om förändringar i forskarnas publiceringsmönster. För uppföljning och slutredovisning av de ordinarie stödformerna Projekt, Infrastruktur för forskning och Program finns fastställda rutiner. har sammanlagt 33 projekt och 9 infrastrukturprojekt följts upp. Tre projekt fick besvara ytterligare frågor skriftligt innan samtliga projekt fick klartecken för fortsatt stöd. Några problem och svagheter som har observerats återkom även 2017, främst svårigheterna att kombinera forskningen som RJ finansierar med undervisning och annat institutionsarbete. I ett fall ifrågasatte RJ om inte forskarna hade erhållit dubbel finansiering för samma projekt, men efter ingående utredning beslutade RJ att inte vidta några åtgärder. Möjligen uppstår situationer som denna genom att andra finansiärer till skillnad från RJ tenderar att betrakta projektanslag som tillskott till finansieringen av forskning RJ å sin sida ser projekt som en avgränsad forsknings- uppgift och där RJ finansierar de kostnader som forskaren har beräknat som nödvändiga för att lösa uppgiften. RJ går inte heller in och förhandlar med forskaren om projektets slutliga utformning, utan finansieringen gäller det pro- jekt som har prövats av en beredningsgrupp och av de externa sakkunniga. Stödformen Program följs upp första gången och sedan med en har 3 program följts upp efter två år och lika många har halvtidsutvärderats. Resultaten är genomgående goda, men i ett fall har styrelsen villkorat fortsatt anslag till att åtgärder vidtas med anledning av utvärderarnas kritiska synpunkter. har två större utvärderingar genomförts och en har påbörjats, samtliga utförda av externa experter. Gruppen som granskade Pro Futura kon- staterar att programmet är ett ”ytterst värdefullt inslag i svensk forskarrekry- tering och forskaromvårdnad”. Den rekommenderade att programmet fortsät- ter men att det utformas med större flexibilitet så att det tar bättre hänsyn till Pro Futura-forskarnas olika erfarenheter och behov. Forskningsinitiering, det vill säga konferenser, nätverk och liknande veten- skapliga möten, visar dess unika egenskaper och positiva inverkan på forsk- Den årliga kvantitativa uppföljningen av jämställdhetspolicyn kom- pletterades med en kvalitativ analys av beredningsprocesserna ur ett jämställdhetsperspektiv som utfördes av externa experter. inkluderade även intersektionella inslag, det vill säga maktordningar som ål- der, etnicitet och vetenskaplig status. Expertrapporten beräknas bli klar under RJ:s avsikt är att säkerställa att inga ovidkommande hänsyn påverkar besluten om forskningsanslag. Utöver de uppföljningar och utvärderingar som nämns ovan genomfördes en sista konferens med de forskare som fick anslag i satsningarna Forskning om förmodernitet, Samlingarna och forskningen samt Styrning och granskning av det offentliga. Styrelsen har fastställt en instruktion för internrevisionen som kompletteras med en årlig plan. Ytterligare analyser inför övergången till årsredovisning enligt regelverket K3 har genomförts. De olika it-stödens funktionalitet och säkerhet kontrolleras och förbättras fortlöpande. Ansökningssystemet har fått nya funktioner, främst en kraftfull funktion för textredigering, års ansökningar. Inom kapitalförvaltningen vidareutvecklas den elektroniska hanteringen av alla transaktioner. Övergången till digital hantering av samtliga handlingar i forskningsadministrationen går vidare. Anslagsprocessen har förändrats genom att forskarna får rekvirera beviljade anslag i takt med att de kan styrka de kostnader de har haft. Vid alla it-förändringar prioriteras en uppdaterad, säker it-struktur. om hyresfastigheten 6 har avslutats varigenom 6 helt nya lägenheter har tillförts och 24 lediga lägenheter har kunnat lämnas till bostadsförmedlingen. Fastigheten 23, där sitter, måste grundförstärkas , och kansliet söker därför andra, temporära lokaler. Behovet av översättning till och kommunikation på engelska har ökat starkt, och har bland annat RJ English Style Guide färdigställts av . Beskrivningarna av arbetsrutiner inom kansliet ses över vid behov. för kansliets personal uppdateras och kompletteras när det behövs med riktlinjer och policydokument. Kansliets proaktiva arbete har bland annat understötts med en workshop om omvärldsanalys och en presentation av forskarrön om hur olika forskningsstöd, bedömningssätt med mera fungerar. Forskningsavdelningens anställda har goda möjligheter att delta i forskningspolitiska seminarier och liknande. Ordföranden, vd eller kansliets personal har deltagit i en rad lokala informationsmöten om RJ som forskningsfinansiär, samt i dialogmöten med pågående statliga utredningar eller universitets- och fakultetsledningar om aktuella och kommande forskningsfrågor. hade 17 anställda (2016 var det 18). slutade 3 anställda, och 2 nyanställningar gjordes och 1 rekrytering påbörjades. Två anställda var föräldralediga under en del av året och ersattes av två konsulter. Rekryteringen av en efterträdare till vd, som går i pension /19, har påbörjats. Årets resultat uppgick till ()1. Årets resultat inklusive förändring av orealiserade vinster uppgick för till (), se not 12. beviljade RJ () till forskningsmedel. Direktavkastningen i form av utdelningar, ränteintäkter och driftsöverskott på fastigheter uppgick till . Administrationskostnaderna för RJ:s verksamhet var 47 mkr2 (), vilket motsvarar av genomsnittligt eget kapital till marknadsvärde. Det finansiella resultatet uppgick för till 1 (), se tabell 1. Totalavkastningen på stiftelsens tillgångar var (8,1), vilket översteg RJ:s jämförelseindex . RJ:s aktiva förvaltning hade ett framgångsrikt år med en avkastning som överträffade jämförelseindex inom svenska aktier, internationella aktier, räntebärande placeringar och taktisk allokering. Den taktiska allokeringen mellan tillgångsslag jämfört med index bidrog positivt till totalavkastningen . RJ:s aktieportföljer gav (10,4) i avkastning. Räntebärande placeringar gav en avkastning på (1,4) och hedgefonder mätt i svenska kronor (3,4). Den direktägda fastighetsportföljen gav en avkastning på (15,0). Delägda onoterade fastighetsbolag och fastighetsfonder gav (18,8) i avkastning. Valutasäkringar av utländska tillgångar redovisas separat och påverkade totalavkastningen positivt med +0,7 (–0,5) procentenheter. Den svenska aktieportföljen gav en avkastning på (7,2), vilket översteg jämförelseindex SIX Portfolio Return . Överavkastningen mot jämförelseindex har skapats i såväl aktieurvalet som i portföljens sektorallokering. Aktieurvalet i sektorerna industri, cykliska konsumentföretag, teknologi och finans bidrog mest till att avkastningen översteg index. Enskilda aktier i småbolagsdelen uppvisade ett högt bidrag till att avkastningen översteg index. Den internationella aktieportföljen gav en totalavkastning på (13,5), vilken översteg jämförelseindex . Störst positiv inverkan på avkastning jämfört med index hade aktieurvalet i sektorerna finans, fastigheter, industri och teknologi, medan hälsovård och konsument uppvisade ett negativt bidrag.