frsrdg · H504RB1 · 2018-02-19 00:00:00 — Planen fastställdes och innehåller tre strategiska mål: att ska ha en verksamhet i takt med tiden och omvärlden inom alla sina områden, ett engagerande arbetsklimat som bidrar till bra prioriteringar och ett effektivt arbete samt ett resultat av hög kvalitet för att förtjäna ett högt förtroende. De strategiska målen ska uppnås med hjälp av tio strategiska prioriteringar som i sin tur konkretiseras med handlingsplaner i den årliga verksamhetsplanen. Gott förtroende hos målgrupper För att följa hur olika målgruppers och allmänhetens förtroende för utvecklas använder regelbundet externa undersökningar. Kantar mäter anseendet för svenska myndigheter, och Medieakademins Förtroendebarometer, liksom , mäter och jämför förtroendet för ett antal olika institutioner och organisationer i . visade dessa undersökningar att allmänheten har ett fortsatt högt förtroende för . Kantar ställer också återkommande en fråga till en webbpanel tänkt att representera allmänheten om vilket förtroende den har för . svarade en hög andel, i genomsnitt , av de tillfrågade att de hade ett mycket eller ganska stort förtroende för det sätt som sköter sitt arbete på. Motsvarande siffra var . Mediernas rapportering om minskade något i omfattning jämfört med föregående år. I fokus för rapporteringen var penningpolitiken. Slutfasen av sedel- och myntutbytet liksom betydelsen av hushållens skuldsättning för den finansiella stabiliteten fick också betydande uppmärksamhet i medierna. penningpolitiska kommunikation präglades av budskapen att penningpolitiken bidragit till en stark konjunktur och en stigande inflation i men också att en fortsatt expansiv penningpolitik krävdes för att inflationen skulle ligga kvar nära målet. Ett viktigt inslag i kommunikationen var också att förklara och förankra införandet av en ny målvariabel för penningpolitiken och ett variationsband. Dessutom fortsatte att lyfta fram riskerna med hushållens höga skuldsättning. penningpolitiken blev alltmer neutral eller positiv i takt med att inflationsut- fallen närmade sig inflationsmålet. innehöll medierna fortsatt en kritisk diskussion om möjliga konsekvenser för svensk ekonomi av den Två större annonskampanjer genomfördes för att påminna om att de äldre 100- och 500-kronorssedlarna samt de äldre 1-, 2- och 5- kronorsmynten upphörde som giltiga betalningsmedel efter . Kampanjerna var framgångsrika och resulterade i att kännedomen om ogil- tighetsdatumet ökade kraftigt i alla målgrupper. Intern styrning och kontroll I enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen lämnar direktionen i årsredovisningen en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Se vidare sidan 99. Direktionen är ytterst ansvarig för intern styrning och kontroll och fastställer övergripande policyer och vissa regler som styr verksamheten. Den interna styrningen och kontrollen utvärderas utifrån komponenterna styr- och kontrollmiljö, riskanalys, kontrollmekanismer, information och kommunikation samt uppföljning och utvärdering. Inom ramen för intern styrning och kontroll gör även internrevisionsavdelningen granskningar av utvalda delar av verksamheten. Det finns olika typer av risker i verksamhet. Strategiska risker, som till exempel risker för anseendeförluster vid bristande måluppfyllelse, hanteras i verksamhetsstyrningen. Finansiella och operativa risker hanteras i en särskild riskprocess, där arbetet med informationssäkerhet är ett viktigt och prioriterat område. Riskenheten vid stabsavdelningen rapporterar sin oberoende bedömning av finansiella och operativa risker till direktionen. Operativa risker kan skada verksamhet, tillgångar eller anseende och kan exempelvis röra hanteringen av konfidentiell information, itstöd, interna processer och beroendet av externa parter. Verksamhetens årliga riskanalyser och incidentrapporter visar att risknivån för banken som helhet inte förändrades nämnvärt . hade vid utgången av 2017 totalt 368 medarbetare (323 årsarbetskrafter) jämfört med 384 medarbetare (336 årsarbetskrafter) 2016. har hälsa och arbetsmiljö stått i fokus för att främja en god arbetsmiljö med bland annat satsningar på ledar- och medarbetarskap. Hälsa och arbetsmiljö i fokus genomförde en medarbetarundersökning som av medarbetarna deltog i. Undersökningen visade att åtta av tio medarbetare känner stor motivation i sitt arbete och är stolta över att arbeta i banken. Man upplever även att diskussionsklimatet är gott och ger cheferna goda betyg. Dock behöver möjligheten till återhämtning efter intensiva arbetsperioder bli bättre, och många medarbetare upplever att det är svårt att prioritera mellan arbetsuppgifterna. initierades därför en uppföljning tertialvis inom området för organisatorisk och social arbetsmiljö. utökade banken satsningen på hälsa och friskvård, bland annat genom ett ökat friskvårdsbidrag samt ett erbjudande till alla medarbetare om att genomgå en hälsoundersökning. Sjukfrånvaron var 2017 , jämfört 2016. Ledarskap, medarbetarskap och teamutveckling fokuserar på att vidareutveckla ledar- och medarbetarskapet på banken. Alla nya chefer genomgår utbildning i bland annat coachande förhållningssätt och feedback, och samtliga chefer har fått möjlighet att fördjupa sig inom organisatorisk och social arbetsmiljö och teamutveckling. års ledarkonferens fick cheferna även utbildning i att förebygga och hantera konflikter och kränkande särbehandling. rankade ekonomistudenter som den mest attraktiva arbetsgivaren inom den offentliga sektorn i undersökning Företagsbarometern. strävar efter att arbeta förebyggande och medverka till att minska miljöpåverkan. Miljöarbetet är integrerat i verksamheten och ingår i varje chefs ansvar. mått i miljöarbetet och deras utfall anges i tabell 1. Energiförbrukningen (MWh) minskade totalt men eftersom antalet årsarbetare också minskade redovisas energiförbrukningen totalt per anställd som marginellt högre. Tabell 1 Uppföljningsmått ekologiskt hållbar utveckling Utsläpp av koldioxid från tjänste- resor (ton), totalt per anställd Energiförbrukning, totalt (MWh) Energiförbrukning, totalt per anställd (MWh per kvadratmeter) 17,4 (0,23) 17,5 (0,23) 17,6 (0,22) Ett fast penningvärde – prisstabilitet Tillväxten i svensk ekonomin var fortsatt god 2017. Enligt bedömning växte BNP . Inflationen har ökat trendmässigt och låg 2017 nära målet. Inflationen mätt med KPIF uppgick till i genomsnitt, medan KPI-inflationen var . Det har krävts av expansiv penningpolitik för att få upp inflationen, och direktionen betonade att det vore riskfyllt att alltför skyndsamt lägga om politiken. Penningpolitiken ändrades inte heller mycket , men gjordes något mer expansiv genom ett beslut om ytterligare köp av statsobligationer. beslutades också att tidigarelägga återinvesteringarna av de obligationer som förfaller . beslutade direktionen att göra KPIF-inflationen, som länge i praktiken fungerat som målvariabel, till officiell målvariabel. Ett variationsband kring målet infördes också som ett sätt att illustrera att penningpolitiken inte kan detaljstyra inflationen. direktion håller normalt sex penningpolitiska möten där den beslutar om reporäntan och andra penningpolitiska åtgärder. I anslutning till de penningpolitiska beslutsmötena publiceras en penningpolitisk rapport (PPR) som innehåller prognoser för reporäntan, inflationen och andra ekonomiska variabler. Den svenska penningpolitiken bedrevs i en miljö där den globala konjunkturen blev starkare och världshandeln steg. Inflationen i omvärlden sjönk under inledningen av 2017 i spåren av fallande energipriser. började energipriserna stiga igen, vilket bidrog till högre inflation. Trots goda konjunktursignaler var den globala inflationen dock överlag dämpad. Fortsatta svaga inflationsutsikter har gjort att normaliseringen av penningpolitiken i omvärlden väntas ta tid. Den förbättrade internationella konjunkturen och en expansiv inhemsk penningpolitik bidrog till en fortsatt gynnsam utveckling i den svenska ekonomin. BNP-tillväxten var god och sysselsättningen ökade. Efter att ha varit hög även i ett internationellt perspektiv var BNP-tillväxten i linje med den i omvärlden (se diagram 1). Också inflationen fortsatte att stiga (se diagram 2). Det bedömdes finnas förutsättningar för inflationen att ligga kvar framöver givet en fortsatt expansiv politik. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 1 BNP-tillväxt i och omvärlden, årlig procentuell för- Anm.: BNP i omvärlden är viktat med KIX. De streckade linjerna avser prognos , inklusive prognos . Källor: Nationella källor, SCB och . Diagram 2 KPI, KPIF och KPIF exklusive energi, årlig procentuell förändring Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Streckade linjer avser prognos . Källor: SCB och . hölls reporäntan oförändrad på −0,vid samtliga penningpolitiska möten. Direktionen beslutade att köpen av statsobligationer skulle utökas med ytterligare (se diagram 3). Vid aprilmötet gjordes också bedömningen att ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET det skulle ta innan skulle höja räntan, vilket väntades ske i mitten av 2018 (se diagram 4). Ett skäl till den reviderade synen var att de löneavtal som slutits bedömdes innebära att kostnads- trycket i ekonomin skulle komma att stiga långsammare än tidigare räknat med. inleda återinvesteringarna av de obligationer som förfaller . bankens bedömning är att obligationsköpen inte utgör ett stort problem på marknaden, även om det nu tar att utföra transaktioner. följer utvecklingen noga, bland annat genom återkommande kontakter med berörda aktörer. Diagram 3 beslutade köp av statsobligationer, miljarder kronor Anm.: Köpen av reala och nominella statsobligationer, exklusive återinvesteringar. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 4 Reporäntan och reporänteprognoser 2017, procent Anm.: Den heldragna linjen är utfall (dagsdata), och de streckade linjerna är prognoser (kvartalsmedelvärden). Prognoserna för april till och med december är nästan identiska. Ett återkommande tema vid de penningpolitiska mötena var att det har krävts en mycket expansiv penningpolitik för att få upp inflationen och att det vore riskfyllt att alltför tidigt göra penningpolitiken mindre expansiv. En återkommande synpunkt var också att kronans utveckling är av stor betydelse för inflationen och att en stor eller snabb förstärkning av kronan skulle göra det betydligt svårare att stabilisera inflationen kring målet. Detta ansågs begränsa möjligheterna för svensk penningpolitik att avvika från omvärldens. 2 – Penningpolitiska beslut och reservationer 2017 Reporäntan lämnades oförändrad på −0,och delegeringsmandatet för valutainterventioner förlängdes till . Detta mandat, som direktionen först beslutade om , innebär att riksbankschefen och förste vice riksbankschefen har mandat att besluta om närmare detaljer för eventuella interventioner på valutamarknaden, om det inte skulle finnas tid att invänta beslut från hela direktionen. reserverade sig mot att förlänga delegeringsmandatet med samma motivering som , , det vill säga att valutainterventioner inte är ett lämpligt verktyg för att i det aktuella läget göra penningpolitiken mer expansiv om ett behov av ytterligare stimulanser uppstår. lämnades oförändrad på −0,, och beslutade att köpa statsobligationer för ytter- ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Prognosen för kommande räntehöjningar flyttades fram obligationsköp eftersom de ansåg att penningpolitiken inte behövde göras mer expansiv. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,och delegeringsmandatet för valutainterventioner förlängdes till reserverade sig mot att förlänga delegeringsmandatet med samma motivering som . reserverade sig med motiveringen att i ett läge med inflation och inflationsförväntningar nära målet kan frågor om eventuella interventioner handläggas utan Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. tionen beslutade att inleda återinvestering- arna av de obligationer som förfaller . Flodén och reserverade sig mot det senare De förespråkade att direktionen i ett senare skede tar ställning till om och i så fall hur förfallen ska KPIF blir målvariabel och variationsband införs gjordes vissa förändringar i det penningpolitiska ramverket. direktion beslutade då att göra inflationen mätt med KPIF, konsumentprisindex med fast ränta, till formell målvariabel för penningpolitiken i stället för inflationen mätt med KPI. Direktionen beslutade att introducera ett variationsband om 1–för utfallen för KPIF- inflationen. Intervallet är tänkt att på ett enkelt sätt illustrera att inflationen varierar och inte kommer att vara exakt varje enskild månad. Målet för penningpolitiken påverkas dock inte av detta. siktar alltid mot , oavsett om inflationen i utgångsläget ligger innanför eller utanför variationsbandet. Dessa förändringar baserades på en analys som pågått och som beskrevs i årsredovisning 2016. Beslutet förbereddes bland annat genom att remitterade en promemoria, som beskrev de ändringar övervägde att göra, till 50 organisationer och myndigheter. I en protokollsbilaga i samband med beslutet redovisades en sammanfattning av remissinstansernas yttranden och direktionens överväganden. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET 3 – Nivån på inflationsmålet I samband med att inflationsmålspolitiken introducerades beslutade att nivån på inflationsmålet skulle vara . Ett väldefinierat mål som kunde utgöra ett tydligt ankare för pris- och lönebildningen ansågs nödvändigt för att bryta med den tidigare utvecklingen med hög och varierande inflation och för att skapa förutsättningar för en mer gynnsam ekonomisk utveckling framöver. När ekonomins aktörer har en gemensam bild av hur priserna kommer att utvecklas blir det lättare att planera långsiktigt. En fördel med att målet är och inte lägre är att lönebildningen kan försämras när den genomsnittliga inflationen är alltför låg. Anledningen är att det i praktiken har visat sig svårt att sänka nominella löner. Om inflationen är låg och de nominella lönerna inte kan sänkas blir det svårt att anpassa både den genomsnittliga reallönen och relativlönerna mellan olika företag och branscher. I förlängningen kan detta medföra både högre arbetslöshet och en sämre produktivitetsutveckling i ekonomin. Med en viss inflationstakt mildras dessa problem. En annan fördel, som varit särskilt tydlig , är att en mycket låg genomsnittlig inflation skulle göra det svårare för penningpolitiken att motverka lågkonjunkturer. Om inflationen i genomsnitt är låg kommer även den nominella räntan att i genomsnitt bli låg. Ju lägre räntan är i ett normalläge, desto mindre utrymme finns det att sänka den innan den når sin nedre gräns. Detta innebär att penningpolitiken blir mindre expansiv än vad som vore önskvärt. Även med inflationsmål på har flera centralbanker tvingats sänka sin styrränta så långt det bedömts vara möjligt och ligga kvar där . Med lägre mål hade perioden med styrräntan vid nedre gränsen blivit ännu längre. penningpolitik utvärderas av finansutskott. Till denna utvärdering sammanställer för penningpolitiken som publiceras efter den första penningpolitiska rapporten för året. I Redogörelse för penningpolitiken redogörs bland annat för hur inflationen och realekonomin har utvecklats . Redogörelsen kommer att överlämnas till . strävar efter att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, men försöker också stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. En förutsättning för en sådan politik är att förtroendet för inflationsmålet upprätthålls. Vid utvärdering av penningpolitikens måluppfyllelse bör hänsyn tas till hur inflationen har utvecklats, men även till utvecklingen i realekonomin. Dock påverkas både inflationen och realekonomin ständigt av oväntade ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET störningar vilket gör att avvikelser från inflationsmålet är regel snarare än med inflation under målet har KPIF-inflationen stigit med stöd av en expansiv penningpolitik. Såväl KPIF-inflationen som mått på den underliggande inflationen har ökat trendmässigt och låg 2017 nära målet (se diagram 2 och tabell 2). Tabell 2 Jämförelse mellan olika inflationsmått, årlig procentuell förändring Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Källor: SCB och . Inflationen mätt med KPIF uppgick till i genomsnitt 2017, att jämföra 2016. Måluppfyllelsen var i den meningen mycket god. Även KPI-inflationen steg markant, från 2017. blev inflationen oväntat hög, delvis på grund av tillfälliga faktorer, men även som ett resultat av en relativt bred uppgång i tjänstepriserna. gjorde bedömningen att KPIF-inflationen, understödd av en fortsatt expansiv penningpolitik, kommer att förbli . Även inflationsförväntningarna har stigit under efter att ha legat en bit under målet. Förväntningarna låg (se diagram 5). ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 5 Inflationsförväntningar bland penningmarknadens aktörer, procent Källa: TNS Prospera. Den svenska ekonomin utvecklades fortsatt starkt . skedde en nedgång i bostadspriserna men det fanns inga tecken på att detta hade någon omedelbar negativ effekt på förtroendet för den ekonomiska utvecklingen bland hushåll och företag. landade BNP-tillväxten på enligt prognos . Läget på arbetsmarknaden har förbättrats trendmässigt med stigande sysselsättningsgrad och sjunkande arbetslöshet. Det starka konjunkturläget gör att efterfrågan på arbetskraft är stor, och det har blivit allt svårare för företagen att rekrytera kvalificerad personal. Detta väntas påverka den lokala lönebildningen och medföra stigande löneökningar utöver de centrala avtalen. Arbetslösheten sjönk ytterligare något 2017, till i genomsnitt , enligt bedömning , som sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet ökade (se diagram 6). 2017/18:RB1 ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 6 Arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet, procent Sysselsättningsgrad (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Säsongsrensade data. Tre månaders glidande medelvärde. Uppgifterna avser personer i åldern 15–. Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden mäts i procent av befolkningen. Arbetslösheten mäts i procent av arbetskraften. Källa: SCB. För att mäta konjunkturläget i ekonomin använder olika mått på resursutnyttjandet, till exempel BNP-gapet, timgapet och sysselsättningsgapet. Dessa mäter BNP:s, arbetstimmarnas och sysselsättningens avvikelser från sina respektive långsiktiga trender. Den sammantagna bild som måtten ger är att resursutnyttjandet var högre än normalt (se diagram 7). Resursutnyttjandet väntas även stiga ytterligare något och förbli högre än normalt . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 7 BNP-, sysselsättnings- och timgap, procent Anm.: Gapen avser BNP:s, antalet arbetade timmars respektive antalet sysselsattas avvikelse från bedömda trender. De streckade linjerna avser prognos . Källor: SCB och . Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Statistik över finansmarknaden, värdepappersemissioner och betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). ansvarar för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. samlar själv in och publicerar daglig omsättningsstatistik på ränte- och valutamarknaden från och Riksgäldens motparter. Dessutom publiceras räntor och valutakurser på webbplats. genomför intervjuer med 40–45 företag för att få en snabb och aktuell bild av utvecklingen för de icke-finansiella företagen. Vidare bedriver statistikarbete i flera internationella institutioner såsom det Europeiska centralbankssystemet (ESCB), och (). Globaliseringens effekter på statistiken uppmärksammas allt oftare i det internationella statistikarbetet. Inte minst återspeglas det i betalningsbalansstatistiken. genomfördes en studie av de senaste decenniernas stora överskott i den svenska bytesbalansen. Studien visar att en stor del av överskottet uppstår i de multinationella företagens produktion och försäljning utomlands. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Fortsatt utveckling av mikrodata driver och gemensamt ett projekt i syfte att upprätta två nya statistiska undersökningar. Undersökningarna kommer att innehålla detaljerade uppgifter om dels företags krediter (KRITA), dels företags värdepappersinnehav (VINN), och uppgifterna kommer successivt att börja användas i analysarbete . beslutade om nya föreskrifter som reglerar insamlingen av kredituppgifterna. publicerade rapporten till ny statistik över hushållens finansiella tillgångar och skulder. Bakgrunden är att hushållens tillgångar och skulder ökat kraftigt som det i saknas detaljerad data över hushållens balansräkningar. Dessa uppgifter är centrala för att man ska kunna bedöma hushållssektorns motståndskraft mot olika ekonomiska störningar samt penningpolitikens effekter på samhällsekonomin. Rapporten har varit underlag till en dialog med olika intressenter , och fattade beslut om att utreda förutsättningarna för den föreslagna insamlingen. Lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna gav och förutsättningar att samordna och samutnyttja vissa insamlade uppgifter med hjälp av SCB. I samband med att de två databaserna tas i bruk kommer ytterligare uppgifter att behöva behandlas i databasen. Det gäller till exempel uppgifter ur egen balansräkning, något som lagen inte medger. tog därför initiativ till att försöka få till förändringar i lagen för att anpassa den till myndigheternas behov. har ett uppdaterat lagförslag tagits fram av . Beslut om förändring i lagen fattades . Den nya lagen träder i kraft . fortsatte arbetet med att utveckla den penningpolitiska analysen. En fråga som analyserades var vilken nivå på reporäntan man kan förvänta sig på lång sikt, givet att de globala reala räntorna sjunkit och är påfallande låga. Ett annat exempel på arbetet var att sammanställde sina erfarenheter av att publicera ränteprognoser. Även arbetet med att fördjupa inflationsanalysen fortsatte. Reviderad bedömning av reporäntan på lång sikt Internationella studier pekar på att den långsiktiga, mer normala, nivån på den reala räntan är betydligt lägre . Detta avspeglar en struk- ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET turell utveckling och är ett utslag av att viljan att spara har ökat medan viljan att investera har minskat i världen i stort. I takt med att den globala konjunkturen återhämtar sig och effekterna av finans‐ och skuldkrisen successivt avtar väntas räntorna visserligen stiga. Strukturella faktorer bedöms dock fortsätta att bidra till att räntorna blir lägre än före den finansiella krisen. Många internationella studier utmynnar i att den reala räntan på lång sikt troligen kommer att ligga eller ännu lägre. Givet inflationsförväntningar på skulle detta motsvara en nominell ränta på . I ljuset av denna globala trend i räntorna har flera centralbanker justerat ned sina bedömningar av den egna ekonomins långsiktigt normala ränta. gjorde bedömningen att reporäntan på lång sikt kan väntas ligga mellan . Bedömningen överensstämmer med den som andra centralbanker och bedömare gjort för de internationella långsiktiga räntenivåerna. Uppskattningen är lägre än tidigare publicerade intervall på 3,5–4,, vilket baserades bland annat på historiska realräntor och historisk tillväxt. En uppdatering av dessa faktorer tyder på att den långsiktiga räntenivån har sjunkit med . Den nya bedömningen har arbetats in i prognosmodeller. erfarenheter av att publicera ränteprognoser började publicera egna prognoser för reporäntan 2007. I den utvärdering av penningpolitik 2010–2015 som och gjorde på finansutskottets uppdrag, och som publicerades , rekommenderade författarna att utvärderar erfarenheterna av att publicera egna ränteprognoser.