frsrdg · H504RB1 · 2018-02-19 00:00:00 — Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontantförsörjningen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (560). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelning från innehav av . De nettointäkter för tillgångsförvaltning som redovisas i resultaträkningen uppgick till (7 505). Den totala avkastningen från uppgick till –(24 445). Se även tabell 6 i förvaltningsberättelsens avsnitt . Skillnaden förklaras av förändringen av posten Värderegleringskontot i balansräkningen (se tabell nedan). RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN 2017/18:RB1 Nettoresultat av finansiella transaktioner och ned- skrivningar redovisat i resultaträkningen Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen Resultat inkl. resultat redovisat i balansräkningen Återläggning av resultat redovisat i balansräkningen Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (4) och lororänteintäkter om (24). Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen av posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktieinnehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Materiella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade enligt de nu gällande redovisningsprinciperna. Ingen omräkning har behövt göras . Fordringar i utländsk valuta på Banktillgodohavanden, lån och Utlåning i svenska kronor till Värdepapper i svenska kronor Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor Skulder i svenska kronor Skulder i utländsk valuta Skulder i utländsk valuta till Motpost till SDR som 2017/18:RB1 FEMÅRSÖVERSIKT INTERN STYRNING OCH KONTROLL Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att hushållar väl med statens medel. Detta regleras i 9 kap. 1 a § riksbankslagen. Direktionen ska se till att kraven uppfylls med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation ingår. Direktionen ska i årsredovisningen lämna en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Detta regleras i 10 kap. 3 § riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat om den interna styrningen och kontrollen har uppfyllt de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. avdelningar och deras uppgifter Avdelningen för betalningssystem och kontanter Avdelningen för betalningssystem och kontanter ansvarar för kontantförsörjningen, betalningssystemet och samordning av krisberedskapen i det centrala betalningssystemet. Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Den lämnar underlag för de beslut som fattas för att klara uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Vidare samordnar avdelningen internationella arbete. Avdelningen för marknader förvaltar tillgångar i guld och utländsk valuta. Den administrerar och avvecklar transaktioner i förvaltningen av finansiella tillgångar samt utvärderar och mäter löpande resultat och risker inom denna förvaltning. Avdelningen genomför penning- och valutapolitiska transaktioner i enlighet med de penningpolitiska besluten. Dessutom ansvarar avdelningen för den löpande marknadsbevakningen. Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den ekonomiska analys som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för statistik över finansmarknaden och betalningsbalansen. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. Avdelningen för verksamhetssupport ansvarar för arbete med it-stöd, personalutveckling och kompetensförsörjning, upphandlingsstöd, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget, bokslut samt löneadministration. BILAGA 1: AVDELNINGAR OCH DERAS UPPGIFTER Stabsavdelningen samordnar den löpande verksamheten och stöder direktionens styrning och kontroll samt den strategiska utvecklingen av bankens verksamhet. Den är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Stabsavdelningen samordnar kommunikationsarbete och arbetet med operativa och finansiella risker. Inom avdelningen finns det också funktioner för regeluppföljning, kontinuitetssamordning och juridiskt stöd samt kommunikationsenhet. Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhanteringen och styrnings- och ledningsprocesserna är ändamålsenliga med hänsyn till målen för verksamhet. Avdelningen medverkar även till att effektivisera och förbättra dessa delar av verksamheten. besvarar ett stort antal remisser. Samtliga remissyttranden från finns publicerade på webbplats (). Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisserna inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. har totalt besvarat 41 remisser som bland annat rört tillsyn på det finansiella området och förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. De flesta remisserna har besvarats av de berörda avdelningscheferna. Direktionen har besvarat 7 remisser av särskild vikt och i ett fall har även fullmäktige lämnat ett eget yttrande. Nedan listas dessa remisser: •En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67) •FI:s kapitalbedömningsmetod vid värdepapperisering inom pelare 2 •Betänkandet Skatt på finansiell verksamhet (SOU 2016:76) •Promemorian Ett ökat avgiftsuttag till resolutionsreserven •Promemorian Ytterligare verktyg för makrotillsyn •Utkast till lagrådsremiss finansiella oberoende och balansräkning •Förslag till ett skärpt amorteringskrav för hushåll med höga skuldkvoter. För innehållet i yttrandena hänvisas till webbplats. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2017 i ekonomisk vetenskap till minne 2017 tilldelades för hans bidrag till beteendeekonomin. Thaler har utvecklat analysen av ekonomiskt beslutsfattande med psykologiskt välgrundade antaganden. Genom att undersöka konsekvenserna av begränsad rationalitet, sociala preferenser och bristande självkontroll har han visat hur dessa mänskliga karaktärsdrag styr såväl individuella beslut som utfall på marknader på ett förutsägbart sätt. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som ett belopp om av prissumman för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och prisutdelning. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagaren enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. 2017 uppgår prissumman till . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. i ekonomisk vetenskap till minne har delats ut . Alla tidigare pristagare finns publicerade på webbplats (). Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn med tillsynsmyndigheter och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. har etablerat betalningsrådet med syftet att främja funktionen hos den svenska marknaden för betaltjänster. Rådet är ett samråds- och dialogforum och vice riksbankschef är ordförande. Deltar gör myndigheter och privata aktörer. Samarbetsorgan för centralbanker med säte i . Värdet av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. Ett mått som anger hur stor det egna kapitalet är i förhållande till bankens totala tillgångar och åtaganden utanför balansräkningen. Måttet används som komplment till de riskbaserade kapitaltäckningkraven. CCP, central motpart som träder in som part i finansiella transaktioner och tar över ansvaret för att förpliktelserna fullgörs. BILAGA 4: ORDLISTA En kommitté inom () som tidigare hette (). Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU och utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. består av alla EU-ländernas ekonomi- och finansministrar och ansvarar för ekonomisk politik, skattefrågor, finansmarknader, kapitalrörelser och ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. Dotterbolag till Euroclear som för register över de allra flesta aktier och räntebärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande papper. BILAGA 4: ORDLISTA Eurosystemet består av ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater i EU som har euro som sin valuta. Åtgärder som vidtog under den finansiella krisen för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, underlätta penningmarknadens funktionssätt och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Ett diskussionsforum för frågor om finansiell stabilitet. I rådet deltar företrädare för regeringen, , och . Rådet träffas regelbundet och diskuterar frågor som rör finansiell stabilitet och hur man kan motverka obalanser. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten hos banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Transaktioner som använder för att utjämna svängningar i banksystemets låne- eller placeringsbehov i . Denna inlåning sker i regel till reporäntan minus . FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar det arbete som nationella myndigheter och internationella regleringsorgan utför inom området finansiell stabilitet. Transaktioner till reporäntan som i normalfallet genomför . Om banksystemet har ett placeringsbehov ger ut riksbankscertifikat. Om banksystemet i stället har ett lånebehov används penningpolitiska repor eller kredit (mot säkerhet). BILAGA 4: ORDLISTA Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 188 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Inflationen mäts som förändringen av exempelvis KPI och KPIF. Se Stående faciliteter. En internationell organisation för värdepapperstillsyn. etablerades av och leds av förste vice riksbankschef . Syftet med rådet är att fungera som ett forum för att diskutera frågor kring kontanthanteringen i samhället. Förutom består rådet av representanter för banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel, fackföreningar och berörda myndigheter. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Även mått på hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. BILAGA 4: ORDLISTA Samarbetsprojekt mellan , , och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest) som undersöker förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan faller eller stiger . Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av staten, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. En obligation har en löptid . Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka utvecklingen i ekonomin och upprätthålla ett fast penningvärde. Huvudsaklig transaktion där lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av penningpolitiska motparter. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. De huvudsakliga, finjusterande och strukturella, transaktioner samt stående faciliteter som använder för att styra dagslåneräntan, den kortaste marknadsräntan på penningmarknaden. Tillstånd där priserna på varor och tjänster generellt ökar endast måttligt eller inte alls. Målet om prisstabilitet, ett fast penningvärde, definieras som att ökningen i KPIF ska vara . viktigaste styrränta, se Huvudsakliga transaktioner. Huvudsaklig transaktion, se avsnittet Balansräkning och resultaträkning, not 15. Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. BILAGA 4: ORDLISTA Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . Mäter avkastning per riskenhet. Måttet beräknas genom att dividera avkastningen utöver den riskfria räntan med avkastningens standardavvikelse. Tjänstemannapublikationer som omfattar mer djupgående analyser i för relevanta frågor. Dessa publikationer ska vara fria från policyslutsatser och individuella ställningstaganden i aktuella policyfrågor. Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Transaktioner som i regel har längre löptid än huvudsakliga och finjusterande transaktioner för att tillfredsställa den finansiella sektorns finansieringsbehov på och att påverka strukturella position gentemot den finansiella sektorn. Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. Banker och vissa andra aktörer kan låna pengar av respektive placera pengar hos till reporäntan ±75 räntepunkter. Den ränta som motparten erhåller vid placering hos är inlåningsränta. På motsvarande sätt får motparten betala utlåningsränta om banken lånar medel av . Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. BILAGA 4: ORDLISTA Den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Processen omfattar ränte-, kredit- och växelkurskanalen. Utelöpande sedlar och mynt Det totala belopp sedlar och mynt som faktiskt är i omlopp i samhället utanför . Om beloppet minskar innebär det att bankerna har lämnat in sedlar och mynt till och fått betalt för detta genom insättningar på deras konton i betalningssystem . sedlar och mynt minskar därmed som skuldposten i svenska kronor till motparter (inlåning via finjusterande transaktioner eller riksbankscertifikat) ökar i motsvarande mån. Se Stående faciliteter. Tryck: , 2018