frsrdg · H504OSSE1 · 2018-03-13 00:00:00 — Redogörelse till 2017/18:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling delegation till parlamentariska församling överlämnar härmed redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de resolutioner som den parlamentariska församlingen antagit . Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete................................................................................... Församlingens verksamhet och organisation......................................... Det ständiga utskottet....................................................................... Den svenska delegationen........................................................................... Ledamöter i OSSE-delegationen ........................................................... 3.2 Utskottsfördelning och särskilda poster.................................................. Möten inom den parlamentariska församlingen .................................... Utskott I Politik och säkerhet......................................................... Utskott II Ekonomi och miljö......................................................... Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter............................ Särskilda uppdrag inom OSSE-PF ...................................................... Särskild representant för ............................................... Svenska OSSE-delegationens möten................................................... 5 OSSE-församlingens budget..................................................................... Församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och Församlingens bidrag till demokratisk utveckling............................... 9 Samarbeten med parter inom och utom församlingen .............................. Samarbete med andra parlamentariska församlingar........................... Den parlamentariska församlingens ledning och medlemsstater Den parlamentariska församlingens och utskottets ledning............... 1 Hur har vuxit fram () har sitt ursprung i Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Verksamheten omfattar tre dimensioner: den säkerhetspolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt den ekonomiska och miljömässiga. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. finns fältaktiviteter i ett femtontal länder. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering och återuppbyggnad. Den kan även verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om migration, människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbetet med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösning, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också följa upp hur medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen antar vid sina möten. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från medlemsländer samt observatörsländerna. , som inte har något nationellt parlament, har rätt att skicka två representanter som hedersgäster till församlingens möten. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och ett stort antal ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. Under mötena följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. har tre fackutskott som sammanträder under mötena och som motsvarar regeringssidans dimensioner: politiska utskottet, utskottet för ekonomi och miljö och utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. Den svenska delegationen har initierat möten inom ramen för de nordiska och baltiska länderna, den s.k. NB8-gruppen. Samarbetet har utvecklats till två årliga möten. Församlingen leds av ett presidium, vilket består av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. I övrigt består presidiet av nio vice presidenter som väljs för ett respektive och kan väljas om men ingå i presidiet högst . I presidiet ingår även församlingens skattmästare samt de tre utskottens presidier. Byrån möts normalt . Församlingens ordförande är () (interimspresident ). () valdes till president vid sommarmötet men lämnade posten då hon förlorade sin plats i i samband med valet . 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott består av de nationella delegationernas ordförande och församlingens presidium. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen respektive för ett vinter- och höstmöte. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i och har ett tjugotal tjänstemän och en filial i . har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar främst tre partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen och den liberala gruppen. Övriga partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De tre partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder i anslutning till de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen 3.1 Ledamöter i OSSE-delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en mandatperiod. Efter riksdagsvalet valdes följande delegation: Arhe Hamednaca (S) (S) har av delegationen valts till ordförande och (M) till vice ordförande. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN 3.2 Utskottsfördelning och särskilda poster Fördelning till församlingens utskott och särskilda uppdrag för ledamöterna är följande: –Utskott I Politik och säkerhet: (S), (M) och (SD) –Utskott II Ekonomi och miljö: (S) och –Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: (M), Arhe Hamednaca (S) och (S) –(S) är särskild representant för . Fram till sommarsessionen 2017 ledde arbetsgruppen om . –(M) är sedan sommarsessionen 2017 vice president i samt ingår i arbetsgruppen för migrationsfrågor. Fram till sommarmötet var rapportör i det första utskottet. –(M) ingår i arbetsgruppen för organisationens stadgar. 4.1 Möten inom den parlamentariska församlingen Det årliga vintermötet hölls i , den 23–där cirka 250 parlamentariker deltog från över 50 länder. Från deltog (S), (M), (M), renfeld (M), (S), (SD), (S) och (S). Två möten hölls i plenum, och utöver dem sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. Vidare genomfördes även ett antal seminarier och möten mellan de olika delegationerna. Vintermötet inleddes med att det ständiga utskottet sammanträdde och att presidenten, ad hoc-utskottet och särskilda representanter rapporterade om verksamheten. redogjorde i egenskap av ordförande för ad hocarbetsgruppen om för de resultat som uppnåtts. Vidare röstade man igenom förslag på ändringar i , framförda av (). generalsekreterare tackade församlingens medlemmar för deras deltagande vid valövervakningar. I de tre utskotten rapporterade rapportörerna för respektive utskott om utvecklingen i medlemsländer och de resolutioner som tidigare antagits. Utskott I leddes av (), som talade om att står inför den största krisen sedan slutet av . Han underströk vikten av att medlemsländer måste arbeta tillsammans i kampen mot den globala terrorismen. Han lämnade sedan över ordet till den svenska ledamoten som redovisade i egenskap av utskottets rapportör det kommande arbetet och den resolution som kommer att läggas fram inför sommarmötet. Vidare tog hon upp frågor kring cybersäkerhet samt kvinnors roll i fredsbyggande insatser. Mötet avslutades med en debatt om transnationell säkerhet och om parlamentarikers roll i arbetet att bekämpa terrorism. Utskott II leddes av ordförande (). Utskottets rapportör presenterade ett utkast på den rapport som ska läggas fram vid den årliga sessionen i . Huvudfokus i rapporten sades vara migration och klimatförändringar. Mötet avslutades med en debatt om hantering av naturresurser, vattensäkerhet och klimatförändringar. Utskott III:s förhandlingar leddes av ordförande ) som i sitt inledande tal redogjorde för sina tankar kring problemområden för mänskliga rättigheter inom . Han belyste bl.a. de pågående utmaningarna kring säkerställandet av mänskliga rättigheter i den pågående flyktingkrisen. Utskottets rapportör, (), presenterade sin rapport och ett utkast till en resolution som kommer att läggas fram vid den årliga sessionen i . Mötet avslutades med en debatt om hur man ska skydda mänskliga rättigheter trotts växande populism. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2017 Första mötet i plenum behandlade situationen i samt det aktuella hotet av terrorism inom OSSE-området. PF:s president uppmanade samtliga stater att undersöka de bakomliggande orsakerna till den våldsamma extremism som existerar inom område . Vintermötet avslutades med en särskild debatt om skyddandet av mänskliga rättigheter i tider av kris. Parlamentariker från över 20 medlemsländer gjorde inlägg relaterade till debatten, där ett brett utbud av frågor togs upp. ägde rum den 5–i , och samlade över 260 parlamentariker från , och Nord . Temat för sessionen var Öka det ömsesidiga förtroendet och samarbetet för fred och välstånd i . Sommarmötet inleddes med att det ständiga utskottet sammanträdde, och presidenten, ad hoc-utskott och särskilda representanter rapporterade om verksamheten. Man kom enhälligt överens om att skapa en ad hoc-kommitté som ska arbeta med åtgärder mot terrorism. Under första mötet i plenum välkomnades parlamentarikerna från vitrysk sida med tal av president samt ordförande för representanthuset . Bland övriga talare fanns Ös- terrikes utrikesminister i egenskap av representant för ordförandeskapsland samt , PF:s president. Genom omröstning antog församlingen slutligen Minskdeklaration. Dokumentet innehåller församlingens policyer och rekommendationer till alla medlemsstater inom områdena politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt mänskliga rättigheter. I deklarationen finns arbetet med att bekämpa terrorism, krisen i och runt , dödsstraff, religiös diskriminering samt motverka barnhandeln. Andra ämnen i deklarationen rör nya röstningstekniker, energi och vattensäkerhet samt klimatförändringar. Vid sessionens avslutning återvaldes den österrikiska parlamentarikern till president för församlingen. Vidare valdes fyra vice ordförande: (), (), () och (). (M) kandiderade till posten som vice president. (S) som varit vice president avstod från att kandidera. En rad sidoarrangemang hölls under sommarmötet. Bland dessa fanns möten om migration, människohandel, kärnvapen samt främjandet av kvinnligt ledarskap inom politiken. Den svenska delegationen arrangerade ett öppet seminarium om mänskliga rättigheter och demokrati i . Delegationens ordförande ledde mötet, och bland deltagarna fanns bl.a. , ordförande i det vitryska parlamentets utrikesutskott, , nyvald parlamentariker tillhörande oppositionen, från oppositionspartiet , , 4 VERKSAMHETEN UNDER 2017 FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i , den ameri- kanske senatorn , samt EU:s ambassadör i och re- presentanter för MR- och journalistorganisationer. Mötet hölls i samma loka- ler som sommarmötet. I och med att det gav tillfälle till dialog mellan vitryska parlamentariker men också med organisationer från civilsamhället var det unikt i sin karaktär. (M) höll ett avslutningsanfö- rande och sammanfattade diskussionerna. 4.2 Utskottsarbetet inom PF Under vintermötet presenterade de tre utskottens rapportörer utkast till sina respektive rapporter. Slutversionerna lades fram vid sessionen tillsammans med resolutioner baserade på rapporterna. Utöver rapportörernas resolutioner behandlades tilläggsförslag som fått tillräckligt stöd för att läggas fram. Inför sessionen hade resolution om mänskliga rättigheter i samt resolution om digitalisering av val samlat tillräckligt stöd för att tas upp till behandling. resolution röstades igenom i det andra utskottet. resolution fick stöd i det tredje utskottet men föll i plenum då votering begärdes och antalet röster för och emot stod lika. 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet Utskottet öppnades av ordförande () som beklagade den senaste tidens terrorattentat i och betonade vikten av organisationens arbete i frågan om kontraterrorism och samarbete med allierade. I egenskap av utskottets rapportör presenterade sin rapport och sitt förslag till resolution med betoning på cybersäkerhet, , terrorism, Ukrainakrisen och säkerhetsutmaningar i . lyfte särskilt behovet av att använda fulla kapacitet för att reducera risker och arbeta mot en långsiktig säkerhet. Totalt 33 ändringsförslag till kommitténs resolution antogs. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes genom acklamation () respektive (). () valdes till utskottets rapportör. Resolutioner antagna av utskott I: • Huvudresolutionen för utskott I • Återupprättandet av suveränitet och territoriella integritet (Restoration of Sovereignty and Territorial Integrity of ) • Starkare roll för i kampen mot terrorism (Strengthening the Role of the in Countering Terrorism). 4 VERKSAMHETEN UNDER 2017 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö Rapportören () presenterade sin rapport, som fokuserade på klimatförändringar, främjande av hållbar ekonomisk tillväxt och genomförandet av en koordinerad respons på migrationsfrågan. Tidei underströk klimatförändringarnas påverkan på migration och uppmanade det internationella samfundet att samverka. Vidare beklagade avsaknaden av framsteg i genomförandet av och att dragit sig ur avtalet. Totalt 20 ändringsförslag till kommitténs resolution antogs. Till utskottets ordförande och vice ordförande omvaldes genom acklamation Nilza Sena () respektive (). Sofio Katsarava () valdes till utskottets rapportör. Resolutioner antagna av utskott II: •Huvudresolutionen för utskott II •Stärka energisäkerheten i (in the Region) •Utveckla en tidsenlig och effektiv lagstiftande, reglerande och administrativ respons mot nya psykoaktiva substanser (Developing a Timely and Ef- fective Legislative, Regulatory and Administrative Response to the Emergency of New Psychoactive Substances) •Dricksvatten: Utveckla samarbete för att skydda en sällsynt resurs (Drinking Water: Fostering Co-operation to Protect a ) •Observera nya röstningsteknologier (Observation of ). 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter I egenskap av utskottets rapportör presenterade Kyriakos Kyriakou-Hadjiyi- anni () sin rapport om den mänskliga dimensionen i de långdragna konflikterna i . Hadjiyianni lyfte fram den utmaning som populism och religiös fundamentalism utgör mot demokratin och manade medlemsstaterna att undvika överdriven säkerhetsrespons på terrorismen. Parlamentariker ur utskottet lyfte fram flera frågor under mötet, bl.a. integrationsfrågor för migranter och brott mot mänskliga rättigheter i . Totalt 20 ändringsförslag till kommitténs resolution godkändes. Till utskottets ordförande, vice ordförande och rapportör omvaldes (), () och Kyrakios Kyri- akou-Hadjiyianni genom acklamation. Resolutioner antagna av utskott III: •Huvudresolutionen för utskott III •Förhindra sexuellt utnyttjande av barn online genom teknologiska framsteg (Preventing Child Sexual Exploitation Online Through Advances in Technology) •Avskaffandet av dödsstraff (Abolition of the Death Penalty) 4 VERKSAMHETEN UNDER 2017 • Multikulturalism – det kulturella värdets roll i demokratisk utveckling i en globaliserande värld (Multiculturalism – The Role of Cultural Values in Democratic Development in a Globalizing World) • Otillåtlighet av diskriminering och intolerans mot kristna, muslimer och andra religiösa tillhörigheter (Inadmissibility of Discrimination and Into- lerance Against , and Adherents of Other Religions) • Situationen i östra (The Situation in Eastern Europe). PF:s årliga höstmöte ägde rum den 3 till i med det övergripande temat Security in the Area: , New Tasks. Cirka 180 parlamentariker deltog från medlemsstater och den svenska delegationen representerades av (S), (M), (S) och (S). Mötet inleddes med ett samtalsforum om med fokus på säkerhet och samarbete. Första delen hade fokus på cybersäkerhet, och vikten av gränsöverskridande samarbete för att kunna motverka cyberkriminalitet belystes. Vidare talades det om betydelsen av att se cybersäkerhet som en universell fråga som påverkar alla aspekter av våra liv och samhällen. Under den andra delen diskuterades klimatförändringar. Stort fokus lades på tillgången till rent vatten. Deltagarna enades om att medlemsstater måste arbeta gemensamt för att kunna påverka miljöförändringarna. Vidare poängterades det att alla medlemsstater bör följa och leva upp till de globala klimatöverenskommelser som fastställts, enligt . Den tredje delen hade temat Promoting education as a guarantee of stability and development. Stort fokus lades vid att unga kvinnor och flickor ska ha samma rätt till utbildning som pojkar. Det enades om att rättvis och lika utbildning är det säkraste sättet till ökad stabilitet. lämnade en delrapport från sitt uppdrag som ordförande för arbetsgruppen om . I den allmänna debatten kritiserade den ryska aggressionen i östra . 4.3 Särskilda uppdrag inom PF 4.3.1 Särskild representant för utnämndes till PF:s särskilda representant för , vilket innebär ett särskilt fokus på det politiska läget i , och . Den 21–besökte för möten inom ramen för uppdraget. Överläggningar hölls med såväl president som vitryska parlamentariker, oppositionspolitiker, myndigheter och organisationer i civilsamhället. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2017 arrangerade ett rundabordssamtal i om och The Human Dimension samt Odihrs och programarbeten med landet. Över 30 deltagare fanns på plats, däribland representanter för Odihr, , , samt organisationer från civilsamhället i är ledamot i församlingens tillfälliga arbetsgrupp med fokus på migration. Gruppen fungerar som ett centrum med fokus om migration utifrån säkerhetsaspekter, ekonomi och mänskliga rättigheter och rapporterar till den ständiga kommittén. Man ska utöver det ta fram policyförslag samt uppmuntra till dialog mellan medlemsländerna. och t.o.m. genomförde gruppen sammanlagt 12 arbetsmöten, varav sex studiebesök. har utöver gruppens arbetsmöten deltagit i bl.a. studiebesök i , och samt rapporterat om arbetet vid den ständiga kommitténs sammanträden på vintermötet, sommarmötet och höstmötet. är ledamot av församlingens arbetsgrupp för stadgefrågor. Gruppen har till uppgift att föreslå förändringar i parlamentariska församlingsstadgar och redogöra för den ständiga kommittén. har inom ramen för detta uppdrag lagt ett antal reformförslag. 4.4 Svenska OSSE-delegationens möten Svenska delegationen till har hållit 10 delegationsmöten under verksamhetsåret. Inför valobservationerna har inbjudna sakkunniga tjänstemän från hållit en föredragning om respektive land. bjöd delegationen in till för att rapportera om aktuella frågor inom församlingen. består av ett antal frivilligorganisationer samt enskilda medlemmar och ordnar möten och seminarier för att fördjupa kunskaperna om . Den svenska delegationen har också deltagit i möten i samband med ”Be- larusdagarna” i . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2017 Den svenska delegationen har deltagit i nordisk-baltiska möten . Det första hölls i , det andra i , det tredje i och det fjärde i . I anslutning till sommarsessionen hölls ett möte i . Diskussionsämnen för mötena mellan länderna har varit hybridkrigföring, medling, bekämpning av falska nyheter och säkerhetspolitiska frågor i närområdet. Ett särskilt fokus har legat på samtal om resolutioner i församlingen. Den nordisk-baltiska gruppen har även tagit ett gemensamt initiativ riktat till PF:s president om behovet av genomförande av beslut. Genomförande står nu högt på församlingens agenda inför sommarsessionen 2018. besökte delegationen för möten med programansvariga tjänstemän på Odihr. Man diskuterade särskilt organisationens arbete med valobservationer och diskriminerings-, roma-, jämställdhets- och demokratifrågor. Man träffade även parlamentariker och tankesmedjor samt den polska ombudsmannen för mänskliga rättigheter. Delegationen har haft ett särskilt fokus på den ryska aggressionen mot . Den 4–besökte delegationen östra och . Man träffade organisationer som arbetar med internflyktingarna, lokala politiker såväl som ukrainska parlamentariker, MR-organisationer men också FN:s utsända och chefen för övervakning i landet, ambassadör . Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget uppgick till (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag uppgick till (). 6 Församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och särskilda representanter 6.1 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och är ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och att genom delaktighet och samarbete bistå i att lösa konflikter. OSSE-PF har utsett () till särskild representant i frågor om medling. har adresserat ett antal fokusområden för medling i konflikter, exempelvis att utveckla kvinnors roll i fredsprocesser, ökat samarbete mellan aktörer som arbetar med fredsprocesser samt en gemensam strategi för att lösa de många konflikter som pågår i världen. Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid de årliga sessionerna. Vid utgången av 2017 hade församlingen följande tio särskilda representanter: –() – särskild representant för . –() – särskild representant för frågor om medling. –() – särskild representant för frågor om antisemitism, rasism och intolerans. –() – särskild representant för arktiska frågor. –() – särskild representant för genusfrågor.