frsrdg · H504RR1 · 2018-02-20 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Årsredovisningen beslutades av . Riksrevisor med administrativt ansvar 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen 9 kap. 17–19 §§ och 13 kap. 5–8 §§ riksdagsordningen Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2002:1023) med instruktion för Lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Riksrevisor med administrativt ansvar Beslut, intygande och underskrift ................................................................... Uppdrag och mandat .................................................................................... Organisation och ledning.............................................................................. Styrning och kontroll.................................................................................... Antal anställda, personalförändring och personalomsättning..................... Arbetsmiljö och hälsa................................................................................. Sammanställning över väsentliga uppgifter................................................ Tilläggsupplysningar och noter .................................................................. Uppgifter om ledande befattningshavare ...................................................... är en viktig del av kontrollmakt. Genom en oberoende granskning ska bidra till att offentliga medel används ändamålsenligt och effektivt och därigenom främja legitimiteten hos och tilliten till statlig verksamhet. Jag och mina kollegor tillträdde som riksrevisorer . Vår främsta prioritet var att återupprätta förtroendet för myndigheten. Ytterst beror förtroendet på hur väl genomför sitt uppdrag, det vill säga att göra relevanta granskningar som präglas av objektivitet och opartiskhet, av tydliga och välmotiverade revisionsfrågor samt av god kvalitet i granskningarnas analyser. Men förtroende förutsätter också att myndigheten har en betryggande intern styrning och kontroll, bland annat genom att verksamheten är ändamålsenligt organiserad med tydliga ansvarsförhållanden och befogenheter, att det finns genomarbetade interna regelverk som efterlevs samt att arbete präglas av våra värdeord: öppenhet, professionalism och oberoende. När det gäller verksamheten har levererat enligt sitt uppdrag med goda resultat. Den årliga revisionen av årsredovisningar slutfördes och i enlighet med god revisionssed. Inom effektivitetsrevisionen publicerades 37 granskningsrapporter, i huvudsak i enlighet med granskningsplanen 2016/17. Det är något fler granskningar än . I det internationella samarbetet har ökat aktivitetsnivån 2017 jämfört med , bland annat genom ett nytt uppdrag inom ramen för EUROSAI. Även i det internationella utvecklingssamarbetet har aktivitetsnivån höjts, vilket innebär att anslaget för den verksamheten i sin helhet har förbrukats. påbörjade vi en intern bred översyn av ledning, styrning och kontroll. En viktig vägledning i det arbetet har varit det medskick som beredningsdelegation gav oss tre riksrevisorer i samband med utnämnandet. I detta arbete har vi prioriterat att utveckla och implementera en struktur för styrande dokument och en ny arbetsordning, som tydligt reglerar vår interna organisation, vårt ansvar och våra befogenheter. Inte minst har arbetsfördelningen mellan riksrevisorn med administrativt ansvar och de två andra riksrevisorerna förtydligats. Vi har strävat efter att förstärka riksrevisorn med administrativt ansvars roll och preciserat vilka uppgifter som är administrativa. Vi har också sett till att inslaget av kollektivt beslutsfattande minskat som vi håller fast vid vår oberoende roll i granskningsverksamheten. En annan prioritet har varit att besluta om en intern föreskrift med regler för prövning av jäv och oberoende samt att etablera nya rutiner för rekryteringar och hanteringen av allmänna handlingar. Dessutom har vi inlett ett arbete med fokus på vår värdegrund och statstjänstemannarollen. FÖRORD 2017/18:RR1 Vi har strävat efter att främja ökad parlamentarisk insyn i . I samråd med det har vi därför i ökad utsträckning tagit upp frågor om verksamhetens inriktning och interna förhållanden för information och diskussion på rådets möten. har vi även ägnat utrymme åt den årliga revisionens utveckling, bland annat genom att initiera ett utvecklingsarbete angående granskning av ledningars förvaltning av myndigheter. granskningsplan är under utveckling. Den ska öppet redovisa de analyser som ligger till grund för revisionens inriktning. ska planen bidra till en tydligare styrning av verksamheten. Ett exempel är att granskningsplanen /18 definierar olika fokusområden som utgångspunkter för granskning. De har valts utifrån en bedömning av väsentlighet och risk, och avses leda till fler breda granskningar i viktiga samhällsfrågor. Tillsammans med riksrevisorerna vill jag avslutningsvis framföra ett tack till vår personal för engagemang och goda arbetsinsatser . Riksrevisor med administrativt ansvar är en myndighet under och en del av kontrollmakt med uppgift att granska den verksamhet som staten bedriver. Myndigheten har ett starkt mandat för att bedriva en oberoende granskning av statlig verksamhet. genomför granskningen som årlig revision och som effektivitetsrevision och utgår från lagen om revision av statlig verksamhet m.m. är också nationella revisionsorgan med uppgifter nationellt och internationellt. Vidare har ett uppdrag att stärka revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. verksamhet är indelad i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, nationellt revisionsorgan och internationellt utvecklingssamarbete. leds av tre riksrevisorer. Deras ansvar och uppgifter framgår bland annat av regeringsformen och instruktion1. En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar. Riksrevisorn med administrativt ansvar svarar för den administrativa ledningen av myndigheten genom att se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att den hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn med administrativt ansvar undertecknar ensam årsredovisning. valde tre nya riksrevisorer: . valdes till riksrevisor med administrativt ansvar. Riksrevisorerna tillträdde sitt uppdrag . I samband med det lämnade riksrevisorn med administrativt ansvar, , sitt uppdrag. är indelad i sju avdelningar och 16 enheter. Myndigheten har kontor i , och . 1 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen samt lagen (2002:1023) med instruktion för . Figur 1 organisation per åtgärdades flera av de brister som funnits i den interna styrningen och kontrollen av myndigheten. tog fram en ny arbetsordning för att tydliggöra ansvar och befogenheter inom myndigheten. Det gäller exempelvis gränsdragningen mellan riksrevisorn med administrativt ansvar och övriga riksrevisorer liksom riksrevisorerna emellan. Arbetsordningen slår också fast vilken typ av styrande dokument som ska finnas i myndigheten, vad de ska innehålla och hur de ska tas fram. Vidare tydliggör arbetsordningen grundläggande handläggningsregler inom myndigheten. Beslut har också fattats om en intern föreskrift för allmänna handlingar med mera. Ytterligare åtgärder för att stärka styrning och kontroll inkluderar en intern föreskrift om jäv och oberoende. har också sett över riktlinjerna för rekrytering, representation och lönesättning. En riskanalys har gjorts för att identifiera de omständigheter som utgör en risk för att verksamhetsmål inte ska uppnås. Merparten av de identifierade riskerna ligger inom en risknivå som ledningen har bedömt som acceptabel. Riskanalysen visar dock på några kritiska risker. Kontrollåtgärder för dessa risker har vidtagits. slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i rätt tid och i enlighet med god revisionssed. Totalt lämnades 231 revisionsberättelser. Effektivitetsrevisionen följde den inriktning av revisionen som riksrevisorerna beslutat om. Totalt publicerades 37 effektivitetsgranskningar. De viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen redovisas i Riksrevisorernas årliga rapport (se s.22). Det internationella utvecklingssamarbetet bedöms ha bidragit till att stärka de nationella revisionsorganens förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella standarder. Verksamhetens2 kostnader uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen av kostnaderna jämfört med förklaras främst av ökande personalkostnader inom alla verksamhetsgrenar utom nationellt revisionsorgan där personalkostnaderna istället var lägre än föregående år. Kostnaderna för extern kompetens ökade något medan övriga intäkter och driftkostnader var oförändrade jämfört . Tabell 1 Verksamhetens kostnader och andra intäkter än av anslag, 2015–2017 (tkr)3 Intäkter (andra än av anslag) 2Från och med 2017 redovisar återigen verksamheten under fyra verksamhetsgrenar. Syftet är att förtydliga verksamheten inom det nationella revisionsorganet samt övriga instruktionsenliga uppgifter. 3På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. Användningen av extern kompetens inom stödverksamheten, verksamhetsutvecklingen och nationellt revisionsorgan förändrades inte nämnvärt jämfört med föregående år. Inom effektivitetsrevisionen minskade användningen av konsultinsatser inom granskningarna något och inom det internationella utvecklingssamarbetet ökade användningen av konsulter i samarbetsländerna och avser främst stöd till ledarskapsutveckling. Tabell 2 Extern kompetens tkr 2015–20174 4 På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Årets anvisade medel för anslaget 1:15 uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsbelastningen var , vilket innebar ett utgående anslagssparande om . Årets anvisade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete var . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsbelastningen var , vilket innebär att anslagskrediten utnyttjades med . Det totala anslagsutfallet uppgick till . Förvaltningsanslaget har belastats med pensionsutgifter för tidigare riksrevisorer vilka uppgick till . Inom biståndsanslaget lämnade transfereringar till samarbetspartner på . Transfereringarna utgjordes främst av kontantbidrag, exempelvis för lönekostnader avseende lokalanställda specialister och kostnader för kompetensutveckling såsom kurser och material. uppgick kontantbidragen till . Tabell 3 Anslagsredovisning 2017,(mnkr ) Granskningsverksamheten ska hålla hög kvalitet och vara relevant. För årlig revision innebär det att revisionen ska utföras i enlighet med god revisionssed, enligt internationella standarder och att revisionsberättelserna ska lämnas . arbetar förebyggande genom att ha en löpande dialog med myndighetsledningarna om de brister som identifierar under granskningen i syfte att undvika väsentliga fel i årsredovisningarna. följer god revisionssed och tillämpar International Standards of Supreme Audit Institutions (ISSAI) för finansiell revision i de delar som bedöms utgöra god revisionssed för statlig revision. När det gäller myndigheternas resultatredovisningar följer revisionen en intern instruktion som kompletterar ISSAI – instruktion för revisorns granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen (RRI). slutförde inom den årliga revisionen granskningen av myndigheternas årsredovisningar för . Totalt lämnades 231 revisionsberättelser. var det tredje året då den årliga revisionen tillämpade instruktion5 för granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen. För 15 myndigheter lämnade en modifierad revisionsberättelse6 för . Några myndigheter fick fler än ett modifierat uttalande i sin revisionsberättelse. Av tabell 4. Modifierade revisionsberättelser, framgår att 21 modifierade uttalanden i form av reservationer, avvikande meningar eller avstående från uttalande lämnades i revisionsberättelserna för myndigheter för . Därutöver modifierades revisionsberättelsen för en stiftelse. För lämnade även 13 upplysningar. Den vanligaste orsaken till upplysningar i revisionsberättelsen är oklarheter i frågan om full kostnadstäckning utifrån 5 § avgiftsförordningen (1992:191) och villkor för bemyndiganden. uttalanden om ledningens bedömning av intern styrning och kontroll görs för de myndigheter som omfattas av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll och föranledde inga modifieringar i revisionsberättelserna. 5Riksrevisionens instruktion för revisorns granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen (RRI) 6Med modifierad revisionsberättelse avses att en anmärkning har lämnats på årsredovisningen. 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 4 Modifierade revisionsberättelser ler avvikande meler avvikande me- är årsredovisningen i alla väsentliga av- seenden upprättad enligt ramverket för redovisning och tillämpliga regerings- ger årsredovisningen i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av myn- dighetens ekonomiska resultat, finansie- ring och finansiella ställning har myndigheten i alla väsentliga avse- enden lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är förenlig med och stödjer en rättvisande bild i har baserat på vår revision av årsredo- visningen, i alla väsentliga avseenden, anslag och inkomster använts i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga har det vid vår revision av årsredovis- ningen inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin be- dömning av intern styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. på grund av att det förhållande som be- skrivs är så betydelsefullt har Riksrevis- ionen inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis som grund för våra revisionsuttalanden. från att uttala sig om årsredovisningen. Uttalande om förvaltning i Som en följd av de förhållanden som beskrivs är det uppfatt- ning att styrelseledamoten eller verk- ställande direktören har handlat i strid med stiftelseförordnandet, vilket skulle för styrelseledamot eller verkställande Som ett led i arbetet med att digitalisera myndigheten togs flera initiativ inom årlig revision. Förutsättningarna för en digitaliserad inhämtning av redovisningsdata hämmas av att det saknas standardiserade informationsformat. fortsatte samarbetet med för att ta fram en standard för uttag av redovisningsinformation från de granskade myndigheternas ekonomisystem. avtalade myndigheten med om regelbundna leveranser av Hermesdata som ett underlag för en löpande riskanalys. organiserade centrala uttag av redovisningsdata från Statens servicecenter. Vid den årliga revisionen finns ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer samt juridisk kompetens med uppgift att bidra till kvalitetssäkring. Rådet bistår revisorerna med bedömningar i komplicerade revisionsfrågor som anses kunna påverka utformningen av revisionsberättelser och med råd i andra frågor av principiellt intresse. Dessutom genomför rådet en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter utifrån fastställda kvalitetskriterier. En revisionsakt för varje ansvarig revisor ska på detta sätt kontrolleras minst . kontrollerades nio ansvariga revisorers akter; sex av dessa revisorer var nya i sin roll. Kvalitetskontrollen visade att revisionen i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med ISSAI:s krav på finansiell revision och instruktionför granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen7. Den externa uppföljningen i form av en enkät till alla myndigheter visade att nio av tio myndigheter helt eller delvis instämmer i påståendet att myndighetens samlade bedömning av revisionens genomförande är positiv. ser dock ett fortsatt behov av kunskapsöverföring mellan revisorerna. Den totala kostnaden för den årliga revisionen ökade med jämfört med till följd av högre lönekostnader. Kostnaderna för revision av myndigheter har ökat något, medan kostnaderna för områdesbevakning samt metodutveckling och utbildning är på samma nivå som föregående års kostnader. Det är främst personalkostnaderna som har ökat dels på grund av övertidsersättning i samband med årsredovisningsgranskningen , dels på grund av en förändring inom kompetensprofilen för verksamhetsgrenen. 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 5 Kostnader för årlig revision (ÅR) 2015–2017 (tkr)8 Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Metodutveckling och utbildning ÅR Tabell 6 Antal redovisade timmar inom årlig revision (ÅR) 2015–20179 Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Metodutveckling och utbildning ÅR Avgifter och resultatutfall för den årliga revisionen Årlig revision är avgiftsbelagd; intäkterna från revisionen av myndigheterna redovisas mot inkomsttitel och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Med anledning av att ökade kostnader har både intäkter och kostnader för revision av myndigheter blivit högre än budget. Antalet fakturerade revisionstimmar uppgick och är oförändrat jämfört med . Tabell 7 Resultat inom årlig revision 2015–2017 (tkr) Årets överskott/underskott (-) Ackumulerat över-/underskott (-) 8På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. 9På grund av omorganisation och förändringar i verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen räknats om. Avgifter och resultatutfall för den avgiftsfinansierade verksamheten Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i de internationella revisionsuppdrag som kan bedriva enligt instruktionen. Överskottet inom verksamheten beror främst på flera fakturerade timmar för granskning av . vidtogs åtgärder för att minska överskottet, men detta har inte nått önskat resultat under räkenskapsåret. Tabell 8 Resultat för avgiftsfinansierad verksamhet 2015–2017 (tkr) Årets överskott/underskott (-) Ackumulerat över-/underskott (-) 2017/18:RR1 RESULTATREDOVISNING Effektivitetsrevisionen ska enligt lag främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget samt genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och statliga åtaganden i övrigt, men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. granskning ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på att granska hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta, men som ett led i effektivitetsrevisionen får också lämna förslag om alternativa insatser för att nå avsedda resultat.10 följer de internationella standarderna (ISSAI) för effektivitetsrevision. publicerades 37 granskningsrapporter, vilket är en ökning jämfört . Av de 37 granskningsrapporterna inleddes fem , 27 och fem . fattades beslut om att inleda 40 granskningar. /18 pågick 43 granskningar. I tabell 9 Fördelning av rapporter utifrån granskningens inriktning redovisas en fördelning av publicerade granskningsrapporter och 2016 utifrån lagens tre typer av effektivitetsrevision: granskning av hushållning, granskning av resursutnyttjande samt granskning av måluppfyllelse och samhällsnytta (en granskning kan utgöra flera typer av granskning). Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna i huvudsak levde upp till bredden i lagens krav och inriktningen i granskningsplanen 2016/17. Tabell 9 Fördelning av rapporter utifrån granskningens inriktning 10 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Publicerade granskningar 2017 per utskott Årets granskningsrapporter visar en bred spridning över utskott. Särskilt många granskningar genomfördes inom område, vilket bland annat föranleddes av fokus på flykting- och migrationsfrågor. Planering och genomförande av granskningar inom de utskottsområden som inte täcktes in pågår. Tabell 10 Publicerade granskningar 2017 per utskott Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsutbildning - små regionala skillnader i effekter RiR 2017:21 Matchningen på den svenska arbetsmarknaden - sökandesamman- Bruksvärdessystemets effekter på inkomster RiR 2017:24 Tillsyn av ställföreträdare och överförmyndare - statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta RiR 2017:33 Avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag Internrevisionen vid myndigheter RiR 2017:5 Regeringens medelfristiga makroprognoser RiR 2017:11 Tillgänglighet till SCB:s data RiR 2017:14 Parallellgranskning: Regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och , RiR 2017:22 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket RiR 2017:32 Finansieringssystemet för omhändertagande av kärnavfall RiR Effektivitet och produktivitet hos svenska tingsrätter RiR 2017:6 Den forensiska organisationen inom Statens bolagsinnehav - Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet Samlade stödet till solenergi RiR 2017:29 Omvandlingen av och - bristande underlag hos regeringen och RiR 2017:34 Statligt ägda bolag med samhällsuppdrag - regeringens styrning Regeringens skatteutgiftsredovisning - som vill ha den? Folkbokföringen - ett kvalitetsarbete i uppförsbacke RiR 2017:23 Lärdomar av flyktingsituationen - beredskap och han- Lärdomar av flyktingvågen 1992 Pensionssystemets redovisning av inkomstpensionssystemets fi- nansiella ställning och långsiktiga utveckling () Bostadsbidraget - ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspek- Kommunersättningar för migration och integration - ett ogenom- tänkt system RiR 2017:10 Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut RiR 2017:25 Staten och SKL - en slutrapport om statens styrning på vårdområ- Överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling? underhåll av vägar RiR 2017:8 Bredband i världsklass? - Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet RiR 2017:13 EU-perspektivet i den nationella infrastrukturplaneringen RiR Samisk utbildning - dags för en omstart RiR 2017:15 Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet - högre lön men sämre Varför sparar lärosätena? En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor RiR 2017:28 Statsbidrag till skolan RiR 2017:30 Exportkontrollen av krigsmateriel RiR 2017:2 Sida - finansierad myndighetssamverkan - goda förutsättningar för Granskningar som lades ner utan avlämnande av rapport Åtta granskningar lades ner utan granskningsrapport , vilket är i paritet . Det finns olika förklaringar till varför granskningar inte alltid fullföljs och att de ibland också läggs ned sent i processen. Det kan till exempel bero på dataproblem, metodologiska problem eller ändrade förutsättningar för att revisionsobjekt redan har vidtagit åtgärder. Den totala kostnaden för nedlagda granskningar 2017 var , en minskning från . Flera av granskningarna avslutades utan granskningsrapport efter att arbetet varit vilande. Det har skett en minskning av kostnader på grund av att färre timmar har arbetats när det har visat sig att en granskning inte kunnat ge resultat. lades inledda granskningar av förvaltningen av EU-medel, regeringens arbete mot internationell skatteplanering, förvaltning av försvarsmateriel, förrådsställd försvarsmateriel, nystartsjobb, skolmyndigheter, statlig FOU-finansiering samt en granskning av näringspolitikens syfte och förvaltning ner utan granskningsrapport. Tabell 11 Granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport –2017 Total kostnad i tkr Antal ej publicerade rapporter