yttr · H505SkU6y · 2017-10-20 00:00:00 — Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över kommissionens skrivelse Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser (KOM(2017) 358), i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet lämnar i yttrandet övergripande synpunkter på diskussionsunderlaget i dessa delar. Diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (KOM(2017) 358) är det femte och sista som följer upp kommissionens vitbok om EU:s framtid från . Diskussionsunderlaget ger en bakgrundsbild av EU:s finanser samt redogör för fem olika scenarier för hur EU:s framtida finanser skulle kunna utformas. I diskussionsunderlaget beskriver kommissionen alternativen för den framtida EU-budgeten, och de är både varierande och av olika natur. Alternativen handlar, menar kommissionen, om vad EU-budgeten ska användas till, hur budgeten ska finansieras, hur vissa viktiga politikområden bör reformeras och hur budgeten i sig bör struktureras och organiseras. Alla de här sammanhängande aspekterna måste, säger kommissionen, beaktas när man tittar på möjliga scenarier för den framtida EU-budgeten. Kommissionen menar att det också är hög tid att se över på vilket sätt EU-budgeten finansieras. Det har skett en utveckling i fråga om vad budgeten används till, och även i fråga om hur den finansieras. I motsats till medlemsländerna kan unionen inte låna. I stället förlitar den sig på finansiering genom ”egna medel”. I dagens läge finns tre huvudsakliga typer av egna medel: bidrag från medlemsländerna utifrån deras inkomstnivå mätt i bruttonationalinkomst (BNI), bidrag på grundval av mervärdesskatt och tullar som tas ut vid EU:s yttre gränser. av EU-budgeten finansieras genom nationella bidrag som baserar sig på BNI och mervärdesskatt. BNI-bidragen anses i allmänhet vara rättvisa, eftersom de återspeglar ländernas relativa ”betalningsförmåga”. Tullinkomster betraktas som genuint egna medel eftersom de härrör från den gemensamma handelspolitiken vars inkomster tillfaller EU:s budget. Underlaget beskriver EU-budgeten för perioden –2020 på följande sätt. EU-budgeten utgör av EU:s BNI och av de totala offentliga utgifterna. Den förankras i fleråriga budgetramar . Den nuvarande budgetramen (2014–2020) omfattar . Den finansieras främst genom bidrag från varje medlemsland utgående från deras relativa inkomst, tillsammans med tullar som tas ut vid de yttre gränserna och en liten del som grundar sig på mervärdesskatt. Det finns ingen EU-skatt. Inkomstsystemet har godkänts av alla EU-länderna och ratificerats av de nationella parlamenten. När det gäller olika alternativa inkomstkällor beskrivs dessa på följande sätt. Tvärtemot vad som ofta sägs behöver nya egna medel inte nödvändigtvis innebära en ökning av EU-budgetens storlek. Beslut om utgiftsnivån fattas mot bakgrund av den fleråriga budgetramen, och beslutet om huruvida de nuvarande utgiftsnivåerna ska öka eller inte måste fattas på grundval av resultatet av den nuvarande reflexionsprocessen. Vid oförändrade utgiftsnivåer skulle nya egna medel göra att andelen BNI-baserade egna medel automatiskt skulle sjunka, eftersom de fungerar som en restpost som täcker upp för eventuella hål för att täcka EU-utgifter, beroende på utvecklingen för andra egna medel. Högnivågruppen för egna medel, som tillsattes gemensamt av , rådet och kommissionen med som ordförande, har publicerat en rapport. Den innehåller en omfattande analys av de här frågorna och flera möjliga inkomstkällor analyseras utifrån de mest relevanta kriterierna (t.ex. rättvisa, effektivitet, stabilitet, transparens, fokus på EU-mervärdet och demokratiskt ansvarsutkrävande). Framsteg med skattesamordning, särskilt när det gäller bolagsbeskattning och beskattning av finansiella transaktioner skulle underlätta vissa former av egna medel. På grundval av den pågående debatten kan man tänka sig flera reformperspektiv. 5 – Alternativ för systemet för egna medel – De nuvarande momsbaserade egna medlen skulle kunna reformeras och förenklas. Ett extremt alternativ vore att avskaffa dem helt. – Med utträde kommer den rabatt som tidigare infördes som en eftergift åt det landet att bli obsolet. Detsamma gäller för rabatterna på den brittiska rabatten. Övriga rabatter löper ut . Rabatternas avskaffande bereder väg för en omfattande förenkling av inkomstsystemet. Under idealiska förhållanden bör en långtgående reform av med fokus på det största mervärdet göra alla rabatter onödiga. – Alla nya egna medel bör utformas så att de inte bara finansierar en del av EU-budgeten utan också kompletterar sina politikområden. Som ett exempel skulle gemensamma energi- och miljöskatter kunna tillämpas för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för företagen och bidra till den globala kampen mot klimatförändringarna. – På liknande sätt kan en procentandel av den gemensamma bolagsskattebasen eller skatten på finansiella transaktioner utformas så att de förstärker den inre marknaden, lyfter fram fördelarna med den inre marknaden för storföretagen och stärker kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt. har tidigare behandlat frågor inom närliggande områden vid utskottets behandling av yttrande till utrikesutskottet över vitboken om EU:s framtid. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande i yttrande 2016/17:SkU8y till utrikesutskottet. I en kommande diskussion om EU:s framtida finansiering ingår frågor om beskattning i vid mening på ett flertal sätt. Redan i t.ex. rapporten från Högnivågruppen för egna medel har ett flertal kategorier av skatter diskuterats som möjliga framtida finansieringskällor. Utskottet delar regeringens syn som den framförts i andra sammanhang att dagens system för egna medel huvudsakligen är ändamålsenligt. Utskottet anser också liksom regeringen att en omprioritering av utgifter är att föredra framför att föreslå ny finansiering och nya intäktskällor. Fördragsändringar som innebär att EU får en utökad beskattningsrätt är inget som har föreslagits i den diskussion som pågår. Enligt utskottets uppfattning är detta en riktig utgångspunkt. menar att det i diskussionen om även bör tydliggöras hur ställer sig till den framtida finansieringen av EU. Då vitboken innehåller alternativa framtidsscenarier där samarbetet fördjupas markant och där EU-budgeten finansieras med olika EU-skatter bör markera att vi är starkt emot detta. Regeringens ståndpunkt bör därför förtydligas med att ska motverka att EU får beskattningsrätt. Utskottet anser liksom regeringen att diskussioner till följd av vitboken bör utgå från den befintliga kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Detta gäller även skatteområdet. I övrigt har utskottet inte något att anföra med anledning av vitboken. har sedan publiceringen av det nu aktuella diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser fortsatt sin beredning av de frågor i sammanhanget som berör dess område. överlade bl.a. tillsammans med finansutskottet med finansminister om diskussionsunderlaget. har inget annat att framföra utan vidhåller fortfarande den inställning som det gav uttryck för i yttrande 2016/17:SkU8y till utrikesutskottet över vitboken om EU:s framtid. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S), (S) och (M).