yttr · H405TU4y · 2017-05-02 00:00:00 — Regeringen anger att ett analysarbete pågår inom ramen för arbetet med ovan nämnda cykelstrategi; arbetet beräknas vara avslutat i närtid. Ärendena bereds vidare. Transportstyrelsens avgifter för tillsyn Vad gäller luftfartsfrågor finns i riksdagsskrivelse 2014/15:144 ett tillkännagivande om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn. Regeringen redogör för att ha gett Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Vidare har regeringen genom Transportstyrelsens regleringsbrev beslutat att vissa obalanser som ackumulerats från bruttoredovisade avgifter med krav på full kostnadstäckning inte behöver beaktas vid framtida avgiftssänkningar. Ärendet bereds vidare. Insatser mot alkohol vid bilkörning Riksdagsskrivelse 2014/15:145 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnar kan genomföras. Enligt regeringen redovisade ett regeringsuppdrag genom rapporten i hamnar. Rapporten, som tagits fram i samråd med berörda myndigheter och aktörer, liksom den fortsatta beredningen diskuterades på ett dialogmöte med myndigheterna . uppdrog regeringen åt att förbereda införandet av alkobommar i tre till fem lämpliga hamnar. beslutade regeringen om förlängd tid för redovisning av uppdraget, varpå inkom med en slutredovisning . Ärendet bereds vidare. I riksdagsskrivelse 2014/15:194 om sjöfartsfrågor finns ett tillkännagivande om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas. Regeringen redovisar att den remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter, varefter remissvaren har sammanställts. Ärendet bereds vidare. Beslut om omhändertagande och klampning, kontroller och tillsyn av åkeribranschen, lastbilars och bussars längd och vikt Riksdagsskrivelse 2014/15:206 innehåller tre tillkännagivanden som rör yrkestrafik. I det första tillkännagivandet uppmanas regeringen att skyndsamt återkomma till med förslag som möjliggör att åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd kan bestå i än . Liksom i redogörelsen för beredningen av riksdagsskrivelse 2014/15:25 och tillhörande tillkännagivande om åtgärder vid hindrande av färd, hänvisar regeringen till Transportstyrelsens uppdrag om att i nära samråd med och följa upp de bestämmelser om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd som trädde i kraft . lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget; slutredovisningen ska överlämnas till . Det andra tillkännagivandet behandlar kontroller och tillsyn av åkeribranschen. I tillkännagivandet uppmanar regeringen att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotiden för yrkesmässig trafik innan böter eller sanktionsavgifter påförs. Regeringen redovisar att den gav Transportstyrelsen i uppdrag att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från reglerna om kör- och vilotider. Uppdraget ska slutrapporteras . Transportstyrelsen har inkommit med en delredovisning av uppdraget. Slutligen innehåller skrivelsen ett tillkännagivande om lastbilars och bussars längd och vikt, nämligen att det finns behov av att regeringen skyndsamt utarbetar erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. Det finns enligt tillkännagivandet också behov av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Regeringen hänvisar till propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är tillåtet . Ärendena bereds vidare. I riksdagsskrivelse 2015/16:98 tillkännages att regeringen bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet. Liksom i redogörelsen för beredningen av riksdagsskrivelse 2014/15:144 och tillhörande tillkännagivande om Transportstyrelsens avgifter för tillsyn, hänvisar regeringen till att Transportstyrelsen fick i uppdrag att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Vidare nämns att regeringen genom Transportstyrelsens regleringsbrev har beslutat att vissa obalanser som ackumulerats från bruttoredovisade avgifter med krav på full kostnadstäckning inte behöver beaktas vid framtida avgiftssänkningar. Ärendet bereds vidare. Vad gäller frågan om en fossiloberoende transportsektor innehåller riksdagsskrivelse 2015/16:193 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten. Regeringen refererar till att den beslutade om en svensk flygstrategi. I flygstrategin konstaterar regeringen att en mängd initiativ har tagits i fråga om biodrivmedel för flyget, men man framhåller även att det råder konkurrens om drivmedlet bland de olika transportslagen. Regeringen påpekar också att har fått i uppdrag att samordna omställningen till en fossilfri transportsektor och framställa en strategisk plan för detta. Uppdraget utgör en viktig del i regeringens arbete för ökat fossiloberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. Uppdraget ska redovisas , varefter regeringen bedömer att tillkännagivandet kommer att vara slutbehandlat. Ärendet bereds vidare. Riksdagsskrivelse 2015/16:226 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Regeringen framhåller att dess beslut om uppdrag till en statlig samordnare för ändrades . Samordnarens uppdrag begränsades i och med ändringen till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , varpå övriga delar av uppdraget upphörde. redovisade den statliga samordnaren rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Ärendet bereds vidare. Sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet I riksdagsskrivelse 2015/16:296 finns ett tillkännagivande som behandlar sjöfartsfrågor, nämligen att regeringen bör se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet. Regeringen redovisar att arbete pågår med att ta fram en promemoria med författningsförslag som ska remitteras. Regeringens avsikt är att införa en administrativ sanktionsavgift i form av en miljösanktionsavgift för att främja en bättre efterlevnad av kraven i svaveldirektivet. Vidare påtalar regeringen att den i samband med lagstiftningsärendet har uppmärksammat behov av att förstärka rättssäkerheten inom miljöområdet på grund av dubbelprövningsförbudet i för de mänskliga rättigheterna och utvecklingen av nationell praxis. Ärendet bereds vidare. Sårbarhet i transportsystemet, globala lösningar, införandet av ERTMS, regionala flygplatser, vissa frågor om upphandling av infrastruktur I riksdagsskrivelse 2016/17:101 finns fem tillkännagivanden om olika infrastrukturfrågor. Regeringen redovisar att ärendena bereds utan att lämna någon närmare information. I det första tillkännagivandet anförs att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att verka för globala lösningar där sjöfarten och luftfarten kan bära sina kostnader. I det tredje tillkännagivandet framförs att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. I ytterligare ett tillkännagivande uppmanas regeringen att i sin aviserade flygstrategi värna de regionala flygplatserna. Slutligen innehåller skrivelsen ett tillkännagivande om att regeringen bör tillse att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Regeringen redovisar inte bara beredningsläget för tillkännagivanden utan för alla skrivelser där meddelat regeringen sina beslut. Lagstiftningsärendena, dvs. regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar till följd av beslut, utgör ett viktigt inslag i regeringens redogörelse. Av de totalt tolv slutbehandlade skrivelserna är sju skrivelser lagstiftningsärenden. Riksdagsskrivelse 2016/17:100 om utgiftsområde 22 kommunikationer utgör ett exempel på ytterligare en ärendetyp. I skrivelsen har godkänt regeringens förslag om anslagen , varpå regeringen har fattat beslut om regleringsbrev och avslutat skrivelsen. Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft I riksdagsskrivelse 2014/15:194 framförs att utskottet förutsätter att regeringen kommer att bedriva ett aktivt och skyndsamt arbete för att förbättra de områden som uppmärksammas i utskottets uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft (se 2014/15:RFR9) som särskilt betydelsefulla för att förbättra sjöfartens konkurrenskraft. Skrivelsen är ett exempel på när har godkänt vad utskottet har anfört utan att det är frågan om ett tillkännagivande. Regeringen redovisar att och Linnéuniversitetet får en årlig förstärkning på för att ta fram fler praktikplatser på fartyg till sjöfartsstudenter. Även beslutet om strategin En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö framhålls. Regeringen hänvisar även till det sjöfartsinitiativ som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) och till att ett nytt tonnagebeskattningssystem trädde i kraft . Enligt regeringen följer noga utvecklingen av efterlevnaden av de nya svavelreglerna. Det pågår även ett arbete med att se över och ta fram förslag på ett mer effektivt sanktionssystem för överträdelser av svavelreglerna. Ärendet bereds vidare. Efter att ha tagit del av regeringens skrivelse anser utskottet att den redogörelse som har lämnats i allt väsentligt synes ge en korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet har således inget att invända mot regeringens formella redogörelse; däremot har utskottet synpunkter på regeringens behandling av tillkännagivanden om en luftfartsstrategi (rskr. 2014/15:144) och om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206), vilket redovisas närmare nedan. Utskottet noterar att regeringen redovisar beredningsläget för 35 riksdagsskrivelser inom utskottets beredningsområde, varav tolv skrivelser har slutbehandlats och 23 skrivelser bereds vidare. En av de slutbehandlade riksdagsskrivelserna hör till kategorin äldre riksmöten, vilket innebär att elva skrivelser från /05 till /14 bereds vidare. tillkommer ytterligare sex skrivelser till kategorin äldre riksmöten. Utskottet vill i sammanhanget framföra att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. Som ett exempel vill utskottet lyfta fram tillkännagivandet om infrastruktur och förutsättningar för cykling, i vilket regeringen uppmanas att ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (rskr. 2014/15:123). Det har gått nämnda tillkännagivande riktades till regeringen, och utskottet vill påminna om att det i senare beredning av frågan valt att avstyrka motionsyrkanden mot bakgrund av att regeringen låtit förstå att en cykelstrategi skulle presenteras . Eftersom utskottet anser att frågor relaterade till cykling har stor betydelse för ett hållbart resande förutsätter utskottet att regeringen återkommer i frågan och presenterar en nationell cykelstrategi. Utskottet uppmanar således regeringen att göra ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling av tillkännagivanden samt i möjligaste mån redovisa kommande åtgärder och sin bedömning av när ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat. I likhet vill utskottet också peka på att det förekommer mer omfattande tillkännagivanden som innehåller olika delmoment, t.ex. tillkännagivandet om it och miljön (rskr. 2013/14:168). Utskottet förutsätter att regeringen vid behandlingen av tillkännagivanden beaktar samtliga sådana eventuella delmoment. Utskottet noterar att regeringen redovisar åtta av utskottets tillkännagivanden som slutbehandlade, medan 28 tillkännagivanden är under fortsatt beredning. I skrivelsen anger regeringen att tillkännagivandet om ökad kollektivtrafik (rskr. 2014/15:207) är slutbehandlat. Utskottet har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och förutsätter att regeringen bl.a. inom ramen för framtagandet av en nationell transportplan –2029 arbetar vidare med åtgärder för att ge kollektivtrafikbranschen rätt förutsättningar att nå sitt mål om en fördubblad kollektivtrafik. tillkännagivanden om en strategi för luftfarten och om lastbilars och bussars längd och vikt Utskottet har inget att invända mot regeringens behandling av tillkännagivanden med undantag för tillkännagivandet om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144) och tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206). I det förstnämnda tillkännagivandet anges att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Regeringen hänvisar i denna fråga till att den presenterade En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem, som förväntas bidra till ett hållbart flygresande, en minskad miljö- och klimatpåverkan samt sunda och rättvisa konkurrensvillkor. Utskottet kan visserligen konstatera att regeringen efter visst dröjsmål presenterade en flygstrategi där ett antal fokusområden och prioriteringar som anges vara viktiga för flyget både på kort och på lite lyfts fram. Dessvärre noterar utskottet att flygstrategin inte svarar mot tillkännagivande, eftersom fokus inte har lagts på sådana åtgärder som kan stärka flygets konkurrenskraft. Tvärtom kan vissa av de föreslagna åtgärderna förväntas ha en direkt motsatt effekt. Detta gäller framför allt det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt; regeringen uttalar i flygstrategin tydligt sin ambition att en sådan ska införas. Vidare reagerar utskottet på att regeringen i flygstrategin när det gäller endast hänvisar till den statliga samordnarens rapport flyg och bostäder med tillägget att den avser återkomma i frågan. Mot denna bakgrund finner utskottet det otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkännagivandet som slutbehandlat. Utskottet vill även påminna om att åsikt i denna fråga åter underströks med tydlighet i ett nytt tillkännagivande om att regeringen bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (rskr. 2016/17:185). I tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206) framhålls behovet av att regeringen skyndsamt utarbetar erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, liksom behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . I redovisningen av ärendet hänvisar regeringen till att propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112), som presenterades , innehåller ett förslag om en ny bärighetsklass: BK4. Utskottet vill mot bakgrund av detta framhålla att det ställer sig positivt till lagförslaget men invänder mot regeringens uttalanden i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bl.a. bör vägledas av principen att detta inte får åsidosätta regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart, vilket utskottet inte anser ligger i linje med tillkännagivande. I praktiken skulle en sådan begränsning kunna innebära att endast av det statliga vägnätet, fördelat i fem åtskilda geografiska områden, upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på . Utskottet är medvetet om att tillkännagivandet inte är slutbehandlat, men vill trots det framföra den oro som finns över att regeringen i beredning har infört nya principer som strider mot tillkännagivandets intentioner. I sammanhanget vill utskottet även påminna om att det i betänkande 2016/17:TU14 Väg- och fordonsfrågor valde att tillgodose motionsyrkanden om att anta regeringens proposition med ändrade motivuttalanden. Utskottet noterar vidare att regeringen inte redogör närmare för beredningsprocessen för det delmoment i tillkännagivandet som rör frågan om att tillåta längre fordonsekipage. Även i denna fråga vill utskottet hänvisa till betänkande 2016/17:TU14 där utskottet också föreslår att ett tillkännagivande riktas till regeringen om att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Avslutningsvis finner utskottet det således viktigt att påtala att regeringen inte bara bör behandla tillkännagivanden skyndsamt utan även samvetsgrant och under parlamentariskt ansvar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (S), Per Klarberg (SD), (V), (KD), (S), (M), (S), (M) och (L). tillkännagivanden om en strategi för luftfarten och om lastbilars och bussars längd och vikt (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Vi anser att tillkännagivandet om en luftfartsstrategi (rskr. 2014/15:144) har hanterats på ett tillfredsställande sätt genom beslutet om en sådan strategi: En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. I strategin beaktas flygets stora betydelse för ekonomi och konkurrenskraft, liksom dess betydelse när det gäller att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter inrikes och utrikes. Vi välkomnar den inriktning som uttrycks i flygstrategin om att den ska bidra till att göra till ett mer hållbart samhälle socialt, miljömässigt och ekonomiskt. Vi vill även framhålla att flygstrategin innehåller tydliga prioriteringar och en bredd av fokusområden samt att den har tagits fram i samverkan med flera av branschens aktörer. Liksom regeringen framför i sin redogörelse kommer strategin att utgöra en plattform för det fortsatta arbetet med att utveckla flygets roll och förutsättningar i transportsystemet. Vi vill i sammanhanget även påminna om att frågan om en nationell flygskatt inte bereds av trafikutskottet samt att skatteutskottet i betänkande 2016/17:SkU24 Punktskatter har avstyrkt motionsförslag om att inte införa en flygskatt med hänvisning till pågående beredning inom . I fråga om den beredning som har gjorts av tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206) är vi positiva till att regeringen i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor anger att ett upplåtande av ett vägnät för den nya bärighetsklassen BK4 bör vägledas av vissa principer för att säkerställa att vägnätet öppnas upp på ett ansvarsfullt sätt. Begränsningarna motiveras av infrastrukturens fysiska förutsättningar, men även av regeringens ambition att uppmuntra miljövänliga järnvägs- och sjöfartstransporter i de fall där dessa alternativ finns till hands. Ett generellt införande av den nya bärighetsklassen på hela det vägnät som har de fysiska förutsättningarna riskerar att leda till en överflyttning av gods från sjöfarten och järnvägen till vägtransporter – en utveckling som vi är angelägna om att motverka. Vidare vill vi påminna om att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. För att klara omställningen måste samhället använda transporter smartare, vilket inbegriper en överflyttning av godstrafik från väg till mer kapacitetsstarka och klimatsmarta transporter på järnväg eller till sjöss, inte tvärtom. Vad gäller frågan om att tillåta längre lastbilar anser vi att det är lämpligt att avvakta det pågående arbetet i frågan.