yttr · H405NU5y · 2017-03-13 00:00:00 — Motionärerna vill se riktade satsningar på inkubatorverksamheten. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) förordas i likhet med i kommittémotion ett tillkännagivande om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt att den bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (yrkande 1). Även i kommittémotion föreslås ett tillkännagivande om att det ska inrättas mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas och ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden (yrkande 2). I likhet med i föregående motion konstaterar motionärerna att saknar ett system för en samlad och oberoende analys av resultaten och effekterna av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation, något som enligt motionärerna finns i de flesta jämförbara länder. Motionärerna anser att det krävs en bättre uppföljning för att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation är effektiva och förordar att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas (yrkande 6). I motionen föreslås vidare, också i likhet med i föregående motion, ett tillkännagivande om att regeringen senast ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi (yrkande 13). Även här påminner motionärerna om syftet med som tillsattes av alliansregeringen och påtalar vikten av att fortsatt och systematiskt arbeta för att tillvarata, samordna och utveckla position på rymdområdet. I motionen framhålls vidare att den snabba teknikutvecklingen ger stora möjligheter till smarta och innovativa lösningar på vardagliga utmaningar, t.ex. inom vården. Enligt motionärerna bidrar ett innovationsfrämjande arbetsklimat inte bara till nya affärsidéer utan kan även stimulera s.k. intraprenörer, innovatörer inom verksamheten, som får möjlighet att göra verklighet av sina idéer och bidra till vardagliga förbättrande åtgärder. För att främja en sådan utveckling föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att skapa mekanismer för att stärka incitamenten för vardagsnära innovationer (yrkande 22). I motionen konstateras att börjar tappa mark i den allt hårdare globala konkurrensen, och motionärerna är kritiska till att regeringen inte presenterar mer konkreta eller effektiva förslag för att stärka det svenska företags- och innovationsklimatet. Motionärerna framhåller att villkoren för att bedriva företag måste vara lika bra som i konkurrerande länder och efterfrågar åtgärder för ett stärkt företags- och innovationsklimat (yrkande 23). I motionen anförs att av alla nya jobb som skapats har skapats inom den kunskapsintensiva tjänstesektorn. Motionärerna efterlyser fler åtgärder för att kunna utnyttja den potential som finns i denna sektor och är kritiska till att regeringen inte väljer att satsa på tjänsteinnovationer i propositionen. Detta bör tillkännage för regeringen (yrkande 25). I motionen framhålls vidare vikten av attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer (yrkande 26). Attraktiva innovationsmiljöer med bra test- och demoanläggningar är viktiga för att företag ska kunna testa och utveckla nya tjänster, produkter och affärsmodeller. I motionen betonas särskilt vikten av att små och medelstora företag får god tillgång till dessa innovationsmiljöer för att kunna utvecklas. Motionärerna lyfter även fram vikten av forskning om grön industri. I motionen anförs att har mest högkvalitativa järnmalm och en specialiserad och innovativ stålindustri. Motionärerna framhåller vikten av att värna om och utveckla denna som man strävar efter att hitta bästa tillgängliga teknik och minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart samhälle. För att ligga i framkant kommer det enligt motionärerna bl.a. att krävas satsningar på forskning och innovationer när det gäller produktionsprocesser inom stål och järn samt materialutveckling. Detta bör tillkännage för regeringen (yrkande 32). I likhet med i de båda föregående motionerna förordas i kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) ett tillkännagivande om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (yrkande 1). Vidare förordas, även det i likhet med i de båda föregående motionerna, ett tillkännagivande om att inrätta mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas och ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden (yrkande 2). I motionen framhålls vidare att arbetet med systematiska uppföljningar och utvärderingar är ett viktigt inslag i allt strategiskt beslutsfattande. Motionärerna betonar också betydelsen av att ta till sig resultaten och ge väl motiverade svar på desamma. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att långsiktigt strategiska satsningar på forskning och innovation ska utvärderas systematiskt när det gäller kvalitet och effektivitet (yrkande 11). Vidare föreslås, i likhet med i de föregående motionerna, ett tillkännagivande om att regeringen senast ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi (yrkande 22). Liksom i de föregående motionerna hänvisas till den rymdutredning som alliansregeringen tillsatte 2014. I kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) förordas i likhet med i föregående motioner ett tillkännagivande om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (yrkande 1). Vidare förordas, även detta i likhet med i föregående motioner, att det ska inrättas mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas och ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden (yrkande 2). I motionen konstateras liksom i tidigare nämnda motioner att saknar ett system för en samlad och oberoende analys av resultaten och effekterna av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. För att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation är effektiva föreslår motionärerna att ska uppmana regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas (yrkande 6). I likhet med i föregående motioner förordas vidare ett tillkännagivande om att regeringen ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi (yrkande 11). I motionen framhålls vidare att det totala innovationssystemet omsätter mycket offentliga medel, och motionärerna anser att det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. bör därför genom ett tillkännagivande begära en översyn av innovationssystemet (yrkande 13). Motionärerna anser att det är viktigt att och har frihet att fördela medlen utan statlig inverkan. Vidare bör enligt motionärerna samhällsnyttan med innovationer utvärderas (yrkande 14). Motionärerna menar att det måste kunna utvecklas en metod för att mäta inte bara antalet företag som startar eller växer i omsättning ekonomiskt eller i antalet anställda utan att det även bör finnas en metod där innovationer och samhällsnytta kan mätas och utvärderas. bör även enligt motionärerna genom ett tillkännagivande ge regeringen i uppdrag att göra en översyn av samtliga instituts verksamhet när det gäller resultat av insatser, att åstadkomma bättre samverkan med näringslivet och att utveckla formerna för att nå nya målgrupper för verksamheternas inriktningar (yrkande 19). Vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) ställde sig utskottet bakom ökningen av anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling om med anledning av den forskningspolitiska propositionen som då överlämnats till (bet. 2016/17:NU1). Inom ramen för nämnda budgetbetänkande tillstyrkte utskottet även regeringens förslag om att verksamhetsinriktningarna för både och () ska breddas samt att en fusion ska kunna genomföras mellan SP och . Utskottet anförde att man inte hade något att invända mot regeringens förslag och ansåg således att bör bemyndiga regeringen ett vidta de åtgärder som föreslås i propositionen. Statliga stöd till innovation och företagande Som framgår av propositionen har i sin rapport stöd till innovation och företagande (RiR 2016:22) granskat vissa av de stöd till innovation och företagande som näringslivet kan söka från myndigheter. har noterat att de utvärderingar som gjorts av stöden inte har gett en entydig bild av vilka effekter de har haft för enskilda företag eller för ekonomiska tillväxt. har därför valt att granska om , och har tydliga och uppföljningsbara mål för sina program, hur myndigheternas processer vad gäller tilldelning av stöd fungerar, om stöden ger några mätbara effekter och om regeringen har överblick över stöden. bedömning är att regeringen inte har en tillräckligt samlad och tydlig bild av stöden och deras effekter. Detta leder till att det är svårt att svara på frågan om stöden kompenserar för misslyckanden på marknaden, stimulerar forskning och utveckling eller skapar ett system för utveckling. Stöden utvärderas kontinuerligt av forskare och utredare, men den kritik som framförs tas inte alltid till vara för lärande och utveckling. Vidare saknas användbara data som gör att stöden går att följa upp på ett ändamålsenligt sätt, som målen för programmen som beslutar om stöd formuleras på ett sätt som gör dem svåra att följa upp. anför att trots bristen på överblick över stöden och deras effekter kan det vara så att stöden skapar nytta. Men för att öka tilltron till systemet och för att kunna styra insatserna dit de gör mest nytta bör regeringen skapa förutsättningar för att få en bättre överblick över stöden till näringslivet och deras effekter. överlämnade regeringen en skrivelse med anledning av (skr. 2016/17:79). Av skrivelsen framgår bl.a. att regeringen avser att följa rekommendation och bidra till att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder. Regeringen avser att ge Tillväxtanalys en central roll i att hålla ihop utvecklingsarbetet för att på ett mer ändamålsenligt sätt kunna bidra till mer systematisk och sammanhållen kunskap om företagsstöd. Regeringen avser också att ge ett metodutvecklingsuppdrag till myndigheten att, i nära dialog med näringslivsfrämjande myndigheter, ta fram förslag till en sammanhållen metodik för att analysera och utvärdera (offentliga) insatser som avser att leda till strukturomvandling och ekonomisk förnyelse. Utskottet kommer att behandla regeringens skrivelse . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (dir. 2015:10). Professor utsågs till särskild utredare. Uppdraget slutredovisades när utredningen lämnade sitt betänkande Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). I utredningen presenteras bl.a. ett antal generella förslag för att öka möjligheterna att utveckla entreprenörskap och innovation inom flera områden som präglas av samhällsutmaningar. Det handlar t.ex. om behovet av att göra tydligare nationella prioriteringar för att kunna koncentrera begränsade resurser till områden där har bäst förutsättningar att lösa problem och utveckla internationell konkurrenskraft. Vidare konstaterar utredningen att dagens främjarsystem består av ett stort antal aktörer och insatser på internationell, nationell, regional och lokal nivå samt att systemet överlag är oöverskådligt och i stora delar omöjligt att utvärdera så som det organiseras . Utredningen lämnar förslag som syftar till att skapa bättre beslutsunderlag , vilket bl.a. handlar om att öka förutsättningarna för utvärdering genom utveckling av uppföljningsbara mål. Utredningen föreslår att Tillväxtanalys eller en annan myndighet renodlas för att kunna genomföra professionella utvärderingar. Remisstiden för utredningen gick ut , och svaren bereds tillsammans med utredningen inom . fattade regeringen beslut om en exportstrategi. behandlade utskottet regeringens skrivelse om exportstrategin (skr. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13). Exportstrategin innehåller ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför. Exportstrategin har flera delsyften, varav ett, som aktualiseras i det här sammanhanget, är att öka attraktionskraft för investeringar. Enligt uppgift från har arbetet med att ta fram en nationell inriktning av investeringsfrämjandet påbörjats. lanserades av statsrådet . Business har vidare fått i uppdrag att genomföra insatser för stärkt investeringsfrämjande för Smart industri. Exportstrategin innehåller även vissa åtgärder när det gäller innovativa och tidigt internationaliserade företag. Business har inom ramen för detta område fått i uppdrag att utveckla former och genomföra insatser för att inkludera innovativa och tidigt internationaliserade företag vid export- och investeringsfrämjande aktiviteter. I uppdraget ingår även att locka utländska start-up-företag att etablera sig i . Uppdraget ska genomföras i samverkan med , och svenska inkubatorer, vetenskapsparker och start-up-miljöer. I det följande redovisar utskottet sitt ställningstagande under rubrikerna Övergripande om forskning och innovation, Systematiska utvärderingar, Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer, En svensk rymdstrategi och Övrigt om forskning och innovation. Övergripande om forskning och innovation Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är positivt till att regeringen presenterar en sammanhållen forsknings- och innovationspolitik. välstånd och samhällets utveckling och därmed i förlängningen den svenska modellen vilar på gemensamma investeringar i kunskap, utbildning, forskning och utveckling. Utskottet välkomnar regeringens ambition att ska vara en av de allra främsta kunskapsnationerna och delar uppfattningen att de strävanden som görs inom forskning, innovation och högre utbildning ytterst ska syfta till att främja hela samhällets utveckling och stärka samhällsbygget. I detta ingår att utbildning, forskning och innovation ska stå i människornas tjänst för ett hållbart, solidariskt, jämlikt och jämställt samhälle. Forskning behövs också för att utsätta samhället för kritisk granskning. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i propositionen att det krävs att samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det övriga samhället stärks och förnyas i hela landet för att ska kunna fortsätta vara ett framstående forsknings- och innovationsland. Samverkan får dock inte leda till negativ inverkan på forskningens frihet. Utskottet konstaterar också att en utgångspunkt för regeringen är att den fria forskningen värnas som forskningspolitiken svarar mot globala och nationella samhällsutmaningar. Det utskottet har anfört stämmer väl överens med regeringens nya övergripande mål för forsknings- och innovationspolitiken. Utskottet har heller inte något att invända mot de uppföljningsbara delmål som regeringen anger i propositionen, och utgår från att dessa systematiskt kommer att följas upp och redovisas för på ett ansvarsfullt vis. Därmed föreslår utskottet att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3567 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 1 och 2. I motionerna 2016/17:3564 (C), 2016/17:3566 (KD), 2016/17:3567 (L) och 2016/17:3568 (M) föreslås tillkännagivanden om systematiska utvärderingar av resultat och effekter av statliga satsningar på forskning, utveckling och innovation. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att det är viktigt att satsningar som genomförs med statliga medel också ska följas upp och utvärderas för att man ska kunna förvissa sig om att dessa är ändamålsenliga och effektiva. Som framgår av det föregående uppger regeringen i sin skrivelse till (skr. 2016/17:79) med anledning av granskning av statligt stöd till innovation och företagande att man i enlighet med myndighetens rekommendation avser att bidra till att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att ge Tillväxtanalys en central roll i att hålla ihop utvecklingsarbetet för att på ett mer ändamålsenligt sätt kunna bidra till mer systematisk och sammanhållen kunskap om företagsstöd. Regeringen avser vidare att ge myndigheten ett metodutvecklingsuppdrag att i samverkan med näringslivsfrämjande myndigheter ta fram förslag till en sammanhållen metodik för att analysera och utvärdera offentliga insatser som är avsedda att leda till strukturomvandling och ekonomisk förnyelse. Utskottet anser att det därmed redan sker ett arbete i linje med det som efterfrågas i motionerna och föreslår därför att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 6, 2016/17:3566 (KD) yrkande 6, 2016/17:3567 (L) yrkande 11 och 2016/17:3568 (M) yrkande 9. Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer I motionerna 2016/17:3564 (C) och 2016/17:3568 (M) och framhålls behovet av konkurrenskraftiga näringsvillkor för att locka utländsk arbetskraft och forskningsinvesteringar till , ett stärkt företags- och forskningsklimat, attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer och stimulerandet av privata forsknings- och utvecklingsinvesteringar i . Utskottet noterar att det pågår ett antal åtgärder för att möta dessa behov. Utöver det som redovisas i propositionen kan t.ex. nämnas de åtgärder som presenteras inom regeringens exportstrategi som redovisats i det föregående. Detta innebär naturligtvis inte att det inte kan göras mer. Många av de åtgärder som utskottet hänvisat till befinner sig dock ännu i sin linda, och det är därför för tidigt att uttala sig om vilka eventuella effekter dessa insatser kommer att ha. Utskottet ser därför inte, oaktat de enskilda partiernas inställning i sak, något skäl till tillkännagivanden enligt det som föreslås i de nämnda motionerna. Utskottet vill i sammanhanget klargöra att det inte har tagit ställning till de synpunkter och förslag till förändringar som framförs i de båda ovanstående motionerna om skatteregler för att underlätta för företag eftersom skattefrågor bereds av skatteutskottet. Med detta föreslår utskottet att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 23 och 26 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 26 och 28. I motionerna 2016/17:3564 (C), 2016/17:3566 (KD), 2016/17:3567 (L) och 2016/17:3568 (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi. Utskottet vill med anledning av detta inledningsvis framhålla vikten av att göra det möjligt för svenska företag att även i fortsättningen befinna sig i framkant i den framtida ökade konkurrensen inom rymdsektorn. Utskottet konstaterar att sektorn blir alltmer kommersiell och att näringslivet deltar i utökad omfattning. Den teknik och utveckling som kommer fram i rymdsektorn är också ofta användbar inom andra områden som miljö, klimat, väderprognoser, infrastruktur och telekommunikation. Insatser för rymdindustrin kan därmed ha betydelse för tillväxten och sysselsättningen inom andra sektorer. Av regeringens proposition framgår att betänkande En rymdstrategi för nytta och tillväxt (SOU 2015:75) har remissbehandlats och att utredningens förslag bereds inom . Utskottet ser inte något skäl för att föregripa detta arbete och föreslår att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 13, 2016/17:3566 (KD) yrkande 11, 2016/17:3567 (L) yrkande 22 och 2016/17:3568 (M) yrkande 23. Övrigt om forskning och innovation I motion 2016/17:3568 (M) efterfrågas en förstärkning av . Utskottet konstaterar att regeringen aviserar ett förslag till förstärkning av i propositionen och ser mot den bakgrunden inte något skäl till ett tillkännagivande i enlighet med förslaget i motionen. I samma motion förordas vidare att kvaliteten och likvärdigheten i innovationskontorens verksamhet ska stärkas och att samarbete med inkubatorer ska leda till att man utnyttjar inkubatorernas fulla potential som kommersialiseringsmotorer. Utskottet noterar att regeringen anser att innovationskontorens roll och utveckling bör ses över och att detta även ska inkludera deras relation till inkubatorerna för att stärka ett effektivt flöde av idéer. Av propositionen framgår att regeringen avser att återkomma i frågan, och utskottet ser därför ingen anledning för att förekomma detta arbete. I motion 2016/17:3564 (C) efterfrågas mekanismer för att stärka incitamenten för vardagsnära innovationer samt satsningar på tjänsteinnovationer. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det finns en stor potential i båda dessa innovationsområden. Utskottet noterar att regeringen i propositionen anför att industriforskningsinstituten har en central roll i att möjliggöra för framför allt små och medelstora företag att hänga med i och utnyttja möjligheterna med den snabba tekniska utvecklingen, och att industriforskningsinstitutens verksamhet har förstärkts för att öka näringslivets förmåga att konkurrera med specialiserade produkter och tjänster. Vidare noterar utskottet att regeringen också framhåller betydelsen av test- och demonstrationsmiljöer som en infrastruktur för innovation som fyller en viktig funktion för utveckling av nya produkter, tjänster och affärsmodeller. Även här har det tillförts medel för att skapa bättre förutsättningar för företag och offentlig sektor att göra utvecklings- och innovationssatsningar. I sammanhanget kan även det nationella forskningsprogrammet om tillämpad välfärdsforskning som beskrivs närmare i propositionen nämnas. Programmet ska stärka samverkan mellan forskning och praktik samt öka brukares och anhörigas delaktighet och bl.a. leda till teknikutveckling. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte skäl till några tillkännagivanden enligt det som föreslås i motionen. I den senast nämnda motionen förordas även ett tillkännagivande om forskning om grön industri. Utskottet noterar att ett av de temaområden inom de insatser som regeringen presenterar inom ramen för den s.k. energiforskningspropositionen (prop. 2016/17:66) är Energiintensiv industri. Inom området finansieras forskning och innovation om effektivare energianvändning inom industrin och nya resurseffektiva produkter och tjänster. Utskottet ser inte något skäl för ett tillkännagivande enligt det som efterfrågas i motionen. I motion 2016/17:3566 (KD) efterfrågas en översyn av innovationssystemet och vidare föreslås att samhällsnyttan med innovationer utvärderas. Motionärerna föreslår också att det ska göras en översyn av samtliga instituts verksamhet när det gäller resultat och insatser, att åstadkomma bättre samverkan med näringslivet och att utveckla formerna för att nå nya målgrupper för verksamhetens inriktning. Utskottet vill med anledning av dessa förslag inledningsvis framhålla att det delar den uppfattning som framförs i motionen att det är svårt att ha en överblick över innovationssystemet och de många aktörer som finns vad gäller både innovationsfrämjande och forskningsinstituten. Liksom motionärerna anser utskottet att det är ett problem när de system och aktörer som finns inte är väl kända bland de målgrupper som skulle kunna dra nytta av deras verksamheter. Utskottet konstaterar att det genomförts flera översyner av statens stöd till innovation och företagande, nu senast inom ramen för granskning av statliga stöd till innovation och företagande. Utskottet kommer att behandla regeringens skrivelse med anledning av granskning (skr. 2016/17:79).