yttr · H505NU3y · 2017-11-28 00:00:00 — beslutade att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2017/18:39 Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till . beslutade att yttra sig över propositionen. Utskottet anser att det är viktigt att säkerställa en stabil utveckling inom och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Utskottet förordar därmed att finansutskottet tillstyrker propositionen. Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till I och med att propositionen om kapitaltillskott till innehåller förslag till ändringar av statens budget bereds propositionen i finansutskottet. I riksdagsordningen anges dock att näringsutskottet ska bereda ärenden om statlig företagsamhet och anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. De förslag som förs fram i propositionen berör således utskottets beredningsområde. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. ägs gemensamt av den svenska och den danska staten. Mot bakgrund av förändrade marknadsförutsättningar i har ett behov av en ändrad produktionsmodell uppstått inom Postnords danska dotterbolag /S. För att säkerställa en stabil utveckling inom , och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet, finns ett behov av ett kapitaltillskott till Postnord. Med anledning av detta har förhandlingar förts mellan företrädare för den svenska och den danska regeringen om tillskottets storlek och den fortsatta inriktningen på samägandet av Postnord. Förhandlingarna slutfördes genom att parterna ingick ett avtal om att svenska och danska staten ska lämna kapitaltillskott till bolaget. Avtalet ingicks med förbehåll för respektive lands parlaments godkännande. En del av det danska kapitaltillskottet är av sådan art att Europeiska kommissionen måste godkänna att detta är förenligt med , vilket förväntas kunna ske från avtalets undertecknande. I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till Postnord på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Den danska statens kapitaltillskott uppgår till sammanlagt . Ägarnas kapitaltillskott anges vara nödvändigt för att bolaget ska kunna genomföra en ny produktionsmodell för den danska marknaden och för att värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. I propositionen föreslås även att kapitaltillskottet finansieras genom en ökning av anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv i statens budget . Det innebär att ramen för utgiftsområdet ökas med 2017. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Vidare får inte regeringen utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte heller utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. avskaffades postmonopolet i . Det svenska ombildades till aktiebolaget . Motsvarande förändring i skedde 2002 då Post A/S bildades. godkände samgåendet mellan /S (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13). Vid samgåendet skapades ett gemensamt ägt moderbolag till den sammanslagna postkoncernen. Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Rösterna fördelas lika för respektive stat. stipulerar att styrelsen ska bestå av fyra ledamöter från och fyra ledamöter från . Beslut som är av väsentlig karaktär kräver enighet. Samgåendet mellan /S skedde som präglades av avreglering och ökad konkurrens på postmarknaden. Syftet med sammanslagningen var att dels genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt, dels skapa värde genom affärens positiva inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet. Information om utvecklingen i Postnord Närings- och innovationsminister har informerat utskottet om läget i Postnord. fick utskottet information om regeringens syn på utvecklingen i bolaget. Utskottet kan inledningsvis konstatera att Postnord haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till ändrade marknadsförutsättningar. Bolaget, som ägs gemensamt av den svenska och den danska staten, bedriver verksamhet i och inom bl.a. distribution av fysiska brev och paket. Digitaliseringen av traditionellt brevburen kommunikation har inneburit stora utmaningar för Postnord, inte minst för bolagets verksamhet i . Bolaget har genomfört förändringar i verksamheten för att möta marknadsutmaningarna, men man har inte kunnat kompensera fullt ut för de minskade brevvolymerna. Postnord menar att det därför är nödvändigt med en ändrad produktionsmodell i och beräknar att en sådan omställning kommer att medföra stora kostnader, bl.a. för att friställa övertalig personal. Till följd av detta är Postnord i behov av kapital för att kunna ställa om verksamheten och säkra en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Mot denna bakgrund ser utskottet nödvändigheten i det avtal som regeringen har slutit med den danska regeringen om att lämna ett kapitaltillskott till Postnord om . Utskottet kan i sammanhanget konstatera att en större del av kapitaltillskottet (som avser att täcka kostnader hänförliga till uppsägnings- och pensionsvillkor i den danska verksamheten) kommer att belasta den danska staten, medan resterande del fördelas mellan ägarna i förhållande till deras ägarandel. Avtalet ingicks med förbehåll för respektive lands parlaments godkännande. Utskottet konstaterar att förhandlingarna varit utdragna till följd av aktieägaravtalets konstruktion. I den aktuella propositionen föreslås följaktligen att ska bemyndiga regeringen att lämna ett kapitaltillskott om till Postnord och att en ändring av statsbudgeten görs för att möjliggöra detta. Utskottet noterar att det av propositionen framgår att den större delen av kapitaltillskottet som den danska staten står för måste vara förenligt med . Europeiska kommissionen behöver således granska och godkänna kapitaltillskottet i denna del, vilket i propositionen anges vara en förutsättning för att staterna ska lämna kapitaltillskottet i sin helhet. Utskottet anser att det är viktigt att säkerställa en stabil utveckling inom och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Med detta ställer sig utskottet bakom regeringens förslag och förordar att finansutskottet tillstyrker propositionen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S) och (MP). Särskilt yttrande (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets ställningstagande om att tillstyrka propositionen. Vi vill i detta särskilda yttrande dock tydliggöra vår syn i frågan. Som vi i Alliansen ser det bör ett kapitaltillskott till Postnord vara en engångsföreteelse. Detta är något som vi särskilt vill påpeka för både bolaget och den nuvarande regeringen. Att vi – genom att ställa oss bakom regeringens proposition – tar ansvar för att säkerställa en ansvarsfull omställning av Postnords verksamhet och trygga en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet, i såväl som , ska inte tolkas som att vi är nöjda med regeringens hantering av frågan. Tvärtom är vi mycket bekymrade över att regeringen inte agerat tidigare då bolagets svåra situation varit känd . När nu tillmötesgår regeringen genom att skjuta till kapital för att klara krisen i Postnord vill vi framhålla att det är rimligt att regeringen återkommer löpande till med information om bolagets utveckling. Man bör redovisa vilka åtgärder som vidtagits från regeringens och bolagets sida för att säkerställa att skattebetalarna inte ska behöva lösa ut Postnord ytterligare en gång. Det är tydligt att digitaliseringen inneburit en stor utmaning för Postnords postverksamhet och lett till att bolaget behöver ställas om för att möta dagens och morgondagens behov. Vi vill i sammanhanget framhålla vikten av att regeringen inte motarbetar digitaliseringen utan i stället bejakar en sådan utveckling. Det som skett på digitaliseringens område i håller även på att ske i och är enligt vår mening önskvärda framsteg som skapar stora möjligheter för myndigheter och företag att arbeta både effektivare och mer miljövänligt. Avslutningsvis förutsätter vi att regeringen återrapporterar till om vilka åtgärder man avser att vidta för att säkerställa förtroendet för Postnord och för att en god postkvalitet kan upprätthållas i , detta mot bakgrund av den senaste tidens rapportering om bristande kvalitet i bolagets arbete. Efter den svidande kritik som riktades mot Postnords verksamhet – brev som inte kommer fram, paket som hanteras ovarsamt och slås sönder, räkningar som försvinner och därmed sätter människor i kläm – är det nödvändigt med en översyn av Postnords framtid och det statliga ägaransvaret. De stora antal klagomål som inkommit från privatpersoner och företag mot Postnord är inte acceptabelt. har rapporterat om en anmärkningsvärd försämring av den svenska posthanteringen, vilket också bekräftas av Europeiska kommissionens postorgans undersökning. har en sämre posthantering än exempelvis , och . På endast har tappat åtta placeringar i den europeiska postrankingen och återfinns nu på plats 15 av 27. Att posthanteringen fungerar väl är en viktig del i samhällets infrastruktur. När den inte fungerar kan det få allvarliga konsekvenser för såväl enskilda människor som företag. Regeringen måste därför säkerställa att verksamheten i Postnord avsevärt förbättras.