yttr · H405JuU9y · 2017-04-27 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen har beslutat att ge övriga utskott och möjlighet att yttra sig över skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen och två följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde och över motion 2016/17:3662 (SD) yrkande 34 som handlar om en gemensam gräns- och kustbevakning. Utskottet anser att utrikesutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). I skrivelsen ger regeringen en övergripande beskrivning av EU:s utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga samarbetet och inrikessamarbetet samt unionens institutioner . Redogörelsen följer i stort de olika rådskonstellationerna. De frågor som rör justitieutskottets beredningsområde finns främst under avsnitt 24 som handlar om polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete. I detta avsnitt redogör regeringen för EU:s arbete för att förebygga och bekämpa brottslighet med gränsöverskridande inslag. Regeringen framhåller att EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. ska åtgärderna vara förenliga med grundläggande principer, exempelvis rättssäkerhet och respekt för den personliga integriteten. Revidering av EU:s vapendirektiv lade kommissionen fram ett förslag till revidering av EU:s vapendirektiv. Överläggning hölls i justitieutskottet . Av skrivelsen framgår att rådet antog en gemensam ståndpunkt om texten. Rådet godkände direktivet . Terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet Rådet för rättsliga och inrikes frågor () har diskuterat terrorism och problematiken med personer som reser till konfliktområden i terrorismsyfte. Arbetet för att genomföra de åtgärder som rymdes i Europeiska rådets uttalande om att stärka unionens arbete mot terrorism har också fortsatt. Efter terrorattentaten i antogs vid ett extrainkallat möte i rådet ett uttalande om att bekämpa terrorism. Direktivet om bekämpande av terrorism och om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism började förhandlas . Överläggningar har hållits i justitieutskottet . Enligt skrivelsen inleddes trepartssamtal mellan rådet, och kommissionen , vilket resulterade i en politisk överenskommelse. antog direktivet, och det godkändes av rådet . Vidare antogs en ny förordning om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol). På Europol genomfördes flera utvecklingsarbeten . Bland annat inrättades ett centrum mot terrorism och ett mot människosmuggling. Den nya förordningen som styr Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) började tillämpas . Dessutom antogs direktivet om behandling av flygpassagerar-uppgifter (s.k. PNR-uppgifter) inom EU. Utbyte av kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgare inleddes förhandlingar om kommissionens förslag till utökning av systemet för medlemsstaternas utbyte av kriminalregisterinformation (Ecris) till att även omfatta uppgifter om tredjelandsmedborgare som döms inom EU. Överläggning hölls i justitieutskottet . Av skrivelsen framgår att förhandlingarna är vilande i avvaktan på ett nytt förslag till rättsakt som är anpassad till den tekniska lösning som medlemsstaterna har förordat. presenterade kommissionen sitt reviderade förslag om det s.k. smarta gränser-paketet. Paketet består av dels en förordning om ett elektroniskt in- och utresesystem (, EES), dels ett förslag om ändringar i EU:s gränskodex till följd av in- och utresesystemet. Diskussioner har förts om personkretsens omfattning, val av biometri, utfasning av äldre bilaterala avtal samt riktlinjer för informationshantering och användning av systemet. Överläggning hölls i justitieutskottet . Enligt uppgift i skrivelsen beräknas in- och utresesystemet att driftsättas . Förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning antogs och trädde i kraft . De delar av förordningen som rör inrättandet av resurspooler trädde i kraft respektive . Överläggning hölls i justitieutskottet . Den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (f.d. Frontex) har möjlighet att ge ett större stöd till medlemsstater som inte har kontroll över sin del av den yttre gränsen. Även på återvändarområdet ges byrån ett utökat mandat. Vidare nåddes en överenskommelse om förslaget om ändringar i EU:s gränskodex. Förslaget handlar om att kunna göra systematiska in- och utresekontroller även på personer som har fri rörlighet enligt unionsrätten. Det handlar också om att med hjälp av biometriska uppgifter kunna verifiera om resehandlingen eller innehavarens identitet är äkta. Förordningen antogs av och godkändes av rådet . Kommissionen presenterade tre förslag till nya förordningar om Schengens informationssystem (SIS). Förordningarna rör användning av SIS för gränskontroll, brottsbekämpning och återvändande. Syftet är att förbättra och effektivisera det befintliga informationssystemet. Dessutom lade kommissionen fram ett förslag om att inrätta ett europeiskt system för reseinformation och inresetillstånd (Etias). Avsikten är att i förväg kunna kontrollera alla viseringsfria tredjelandsmedborgare innan de reser in i Schengenområdet. Kontrollen syftar till att bedöma om resenären ur olika perspektiv skulle kunna utgöra en risk för Schengenområdet. Den information som resenären föreslås lämna elektroniskt vid ansökningstillfället ska bl.a. granskas genom automatiska sökningar i olika EU-databaser. Förhandlingar inleddes , och överläggning hölls i justitieutskottet . Av skrivelsen framgår att intensiva förhandlingar förts i rådet om förslaget om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet (Eppo). Den senaste överläggningen i justitieutskottet hölls . Vid var majoriteten av medlemsstaterna överens om huvuddelen av förslaget, men förklarade att man avser att stå utanför Eppo-samarbetet. 16 medlemsländer har därefter aviserat att de avser att inleda ett fördjupat samarbete om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet. Vad gäller förslaget till förordning om för straffrättsligt samarbete (Eurojust) framgår det av skrivelsen att rådets förslag har överlämnats till . Trepartsförhandlingar ska påbörjas . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande. Syftet är att förenkla och effektivisera åtkomsten av brottsliga tillgångar över gränserna. För att åstadkomma detta föreslås bl.a. klara tidsfrister för samarbetet samt ett ömsesidigt erkännande av fler typer av förverkandebeslut . Vidare föreslås att frysta och förverkade tillgångar i första hand ska användas för att kompensera brottsoffer. Förhandlingar om förslaget har inletts, och överläggning hölls i justitieutskottet . Slutligen redovisar regeringen i skrivelsen att det pågår förhandlingar om förslaget till direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser. Den senaste överläggningen i justitieutskottet hölls . I kommittémotion 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkande 34 anser motionärerna att förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning strider mot subsidiaritetsprincipen. Kontrollen av det egna territoriet är och bör förbli en nationell uppgift. Vad gäller reformer inom RIF-området på ett övergripande plan ser utskottet fortfarande positivt på kommissionens tidigare uttryckta vilja att begränsa sitt arbete till de områden där medborgarna förväntar sig resultat från EU. Utskottet noterar att de frågor som har varit prioriterade och där överenskommelser nåtts inom justitieutskottets beredningsområde handlar om de aktuella utmaningar som EU står inför, framför allt hotet från terrorism och behovet av förstärkt gränskontroll. Här kan särskilt nämnas godkännandet av direktivet om bekämpande av terrorism och förordningen om systematiska in- och utresekontroller vid Schengens yttre gräns av personer som har fri rörlighet enligt unionsrätten. När det gäller förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning står utskottet fast vid sin tidigare redovisade ståndpunkt att gränskontroll främst är en nationell fråga men att det mot bakgrund av den situation som råder i Schengenområdet är viktigt att överväga nya förslag och idéer om hur kontrollen av den yttre gränsen kan stärkas (2015/16:JuU7y). Alla medlemsstater är beroende av att förvaltningen av den yttre gränsen fungerar och sköts i enlighet med . Som framgår av skrivelsen trädde förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning i kraft . Kommissionen har därefter lämnat två rapporter om genomförandet (COM(2017) 42 och COM(2017) 201). Där konstateras att det på en rad punkter kvarstår delar av genomförandeplanen där medlemsstaterna, och i vissa fall institutionerna, ännu inte uppfyllt sina åligganden gentemot byrån. Utskottet anser att den europeiska gräns- och med rätt förutsättningar kan utgöra ett viktigt stöd för medlemsstaterna, i synnerhet för de stater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl. bör därför avstyrka motionsyrkandet om en europeisk gräns- och kustbevakning (mot. 2016/17:3662 (SD) yrkande 34). När det gäller kommissionens förslag till nya förordningar om Schengens informationssystem (SIS) som lades fram har utskottet ännu inte tagit ställning till dessa. Utskottet avser att behandla förslagen i detalj framöver. Utskottet har i övrigt ingenting att anföra i fråga om regeringens skrivelse. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), i (S), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (M), (SD), (C) och (S). En europeisk gräns- och kustbevakning (SD) (SD) och (SD) anför: När det gäller den nya förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning kan vi förstå de motiv som ligger bakom. Vi anser emellertid att kontrollen av det egna territoriet är och bör förbli en nationell uppgift. Gränskontroller är ett viktigt verktyg för att varje medlemsstat ska kunna hävda sin territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. Vår uppfattning är att förordningen inkräktar på medlemsstaternas uppgifter. Enligt vår mening kan målen för åtgärderna bättre nås på nationell nivå, och vi anser därför att förordningen strider mot subsidiaritetsprincipen.