yttr · H505SkU1y · 2017-11-07 00:00:00 — Liberalerna yrkar i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att förslaget om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar avslås. Liberalerna vill gå längre och höjer förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar eller max . I Liberalernas partimotion 2017/18:2820 av m.fl. yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar ska höjas. föreslår slutligen i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar ska höjas. Budgetpropositionen innehåller flera förslag, bl.a. förslaget om ändrad beräkning av bilförmånsvärdet, som syftar till en ökad styrning mot en fossilfri fordonsflotta och som bidrar till att nå målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Den föreslagna förändringen av bilförmånsberäkningen innebär att förmånsvärdet av en bil av tillverkningsår 2018 eller senare som blir skattepliktig eller senare kommer att bero på bilens fordonsskatt. Förändringen innebär att en bil med högre fordonsskatt kommer att ha ett högre förmånsvärde än en bil som i alla andra relevanta avseenden är likvärdig. Eftersom fordonsskatten i och med bonus–malus-systemet blir en funktion av koldioxidutsläpp och bränsletyp innebär detta, till skillnad mot gällande regler, att det blir en direkt koppling mellan en bils koldioxidutsläpp och det förmånsvärde den betingar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa lättnader i beskattningen av personaloptioner. Utskottet tillstyrker vidare bl.a. regeringens förslag till definition av personaloption, tidpunkt för utnyttjande av optionen, samt övriga villkor som ska vara uppfyllda för såväl det företag från vilket personaloptionen förvärvas som personaloptionen och options-innehavaren. Utskottet delar regeringens bedömning att det bl.a. inte bör införas några särskilda regler om ersättningsoptioner i samband med en fusion eller fission, eller undantag från kravet på intjänandetid eller särskilda regler om ersättningsoptioner vid verksamhets-avyttringar. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att inte införa lättnader i beskattningen av personaloptioner och om att ge lättnaderna en annan utformning. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska enligt 11 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (IL) tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. När det gäller beskattningstidpunkten för inkomster ska dessa enligt huvudregeln tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del (10 kap. 8 § IL). En skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor ska ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker (10 kap. 11 § första stycket IL). Denna regel kallas värde-pappersregeln och gäller t.ex. en köpoption eller en teckningsoption som utgör ett värdepapper. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att förvärva ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts (10 kap. 11 § andra stycket IL). Bestämmelsen infördes (prop. 1997/98:133), och trots att termen personaloption inte används uttryckligen i lagtexten riktas lagstiftningen mot sådana förmåner. Av förarbetena framgår det att bestämmelsen avser att komplettera den gällande bestämmelsen om förvärv av värdepapper. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över skattereglerna för incitamentsprogram (dir. 2014:33). Utredningen, som antog namnet Utredningen om skatteregler för incitaments-program, överlämnade betänkandet Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23). I betänkandet lämnas förslag om förändringar av värdepappersregeln, införande av kvalificerade personal-optioner, utökad kontrolluppgifts- och dokumentationsskyldighet för arbets-givare, höjd schablonintäkt för avsättningar till periodiseringsfond samt vissa förtydliganden i socialavgiftslagen (2000:980), förkortad , och skatte-förfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Regeringen föreslår (punkt 30, 31 och 36) lättnader i beskattningen av personaloptioner för att göra det lättare för små, unga företag som saknar tillgång till kapital att rekrytera personer som är viktiga för att företaget ska kunna växa. Med personaloption avses en rätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller på andra förmånliga villkor. Förmån av personaloption ska inte tas upp till beskattning om vissa villkor är uppfyllda för såväl det företag från vilket personaloptionen förvärvas som personal-optionen och optionsinnehavaren. Enligt förslaget är dessa villkor bl.a. följande. Med intjänandetid avses perioden från tidpunkten då personaloptionen förvärvas och framåt. Optionsinnehavaren ska utnyttja optionen för förvärv av andel i det företag från vilket personaloptionen har förvärvats tidigast efter intjänandetiden och senast efter tidpunkten då personaloptionen förvärvades. Under det räkenskapsår som närmast föregår det år då personaloptionen förvärvas ska medelantalet anställda och delägare som arbetar i företaget vara lägre än 50, och företagets nettoomsättning eller balansomslutning ska uppgå till högst . Om företaget ingår i en koncern, ska gränsvärdena beräknas sammantaget för alla företag i koncernen. Företaget ska huvudsakligen bedriva någon annan rörelse än bank- eller finansieringsrörelse, försäkringsrörelse, produktion av kol eller stål, handel med mark, fastigheter, råvaror eller finansiella instrument, uthyrning av lokaler eller bostäder, eller tillhandahållande av tjänster som avser juridisk rådgivning, redovisning eller revision. Om företaget ingår i en koncern gäller kravet sammantaget för alla företag i koncernen. Företaget får när personaloptionen förvärvas inte ha bedrivit verksamhet efter utgången av det år då verksamheten påbörjades. Om företaget har förvärvat eller mer av verksamheten från någon annan, ska personaloptionen förvärvas från utgången av det år då den förvärvade verksamheten ursprungligen påbörjades, om den förvärvade verksamheten påbörjades före verksamheten i företaget. Om företaget ingår i en koncern gäller kravet för varje företag i koncernen. Värdet på optionsinnehavarens samtliga personaloptioner, som innebär rätt att förvärva andelar i företaget och som har förvärvats från företaget, får inte överstiga när personaloptionen förvärvas. Värdet på optionsinnehavarens personaloption tillsammans med värdet på övriga personaloptioner som också innebär rätt att förvärva andelar i företaget och som har förvärvats från företaget, får inte överstiga när personaloptionen förvärvas. Om företaget ingår i en koncern ska beloppskraven tillämpas sammantaget för alla företag som ingår i koncernen. Optionsinnehavaren ska vara anställd i företaget . Arbetstiden ska uppgå till i genomsnitt minst . Som arbetstid räknas semesterledighet med semesterlön och frånvaro till följd av sjukdom, föräldraledighet och andra liknande förhållanden som ersätts inom socialförsäkringssystemet. Om företaget ingår i en koncern gäller kravet på anställning för något av företagen som ingår i koncernen. Kravet på arbetstid gäller sammantaget för alla företag i koncernen. Optionsinnehavaren ska få sådan ersättning från företaget som ska tas upp i inkomstslaget tjänst med ett belopp som uppgår till minst 13 inkomstbasbelopp. Om optionsinnehavaren till följd av sjukdom, föräldraledighet eller andra liknande förhållanden får ersättning inom socialförsäkringssystemet, ska kravet på ersättning från företaget minskas i proportion till tiden med sådan ersättning. Med inkomst-basbelopp avses det inkomstbasbelopp enligt socialförsäkringsbalken som gäller då personaloptionen förvärvas. Som ersättning avses inte kostnadsersättning eller belopp som ska tas upp i inkomstslaget tjänst till följd av reglerna om förbjudet lån eller 3:12-reglerna. Om företaget ingår i en koncern gäller kravet på ersättning sammantaget för alla företag i koncernen. Optionsinnehavaren får inte tillsammans med närstående, under något av de två åren närmast före det år då personaloptionen förvärvas eller då personaloptionen förvärvas fram t.o.m. tidpunkten för förvärvet, direkt eller indirekt kontrollera andelar i företaget som motsvarar av kapital- eller röstandelarna i företaget. Om företaget ingår i en koncern gäller begränsningen av kontroll över andelar för varje företag i koncernen. Regeringen bedömer att det inte bör införas några särskilda regler om ersättningsoptioner i samband med en fusion eller fission eller införas undantag från kravet på intjänandetid eller särskilda regler om ersättnings-optioner vid verksamhetsavyttringar. Arbetsgivaren får inte göra avdrag för en sådan förmån av personaloption som inte ska tas upp av den anställde. De flesta bestämmelserna ska träda i kraft . Bestämmelserna i inkomstskattelagen om att en förmån av personaloption i vissa fall inte ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst ska tillämpas på optioner som har förvärvats efter . Bestämmelserna i skatteförfarandelagen om kontrolluppgiftsskyldighet vid utnyttjande av en sådan personaloption ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . Bestämmelsen om att en kontrolluppgift inte ska lämnas, om en uppgift om utnyttjande av en personaloption som inte ska förmåns-beskattas har redovisats eller skulle ha redovisats av den kontroll-uppgiftsskyldige i en arbetsgivardeklaration, ska träda i kraft och tillämpas första gången på uppgifter som avser . föreslår i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkande 5 i denna del samt yrkande 10 att företag med maximalt 250 anställda inkluderas i systemet för personaloptioner i stället för den nu liggande utredningens förslag om 50 anställda. Vidare vill motionärerna att gränsen för bruttotillgångar ska uppgå till maximalt samt att utredningens förslag om tidsgränser för hur länge företaget får ha funnits tas bort. anför följande i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkande 3 i denna del. I får företag med upp till 250 anställda och , motsvarande , i bruttotillgångar ta del av deras motsvarighet till förbättrade optionsregler. Motionärerna anser att åtminstone de gränser använder för optionsbeskattning ska gälla även i . Därtill anser man att fler branscher bör kunna använda kvalificerade personaloptioner. Slutligen bör det inte finnas en gräns på att endast företag som är eller yngre får använda kvalificerade personaloptioner. Liberalerna anför följande i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkande 3 i denna del. För att göra optionerna enkla att använda bör det inte finnas någon storleksbegränsning på programmet eller något behov av att värdera optionerna när de ställs ut. Ju som har gått mellan att optionen ställdes ut och att den löses in, desto högre del av värdet ska beskattas som kapitalinkomst. Bortom fem till bör hela inkomsten beskattas som kapital. föreslår i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkande 3 i denna del att avslår förslaget. Regelverket bör enligt motionärerna förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Syftet med personaloptioner är att små, unga företag ska kunna rekrytera och behålla personer långsiktigt som är särskilt viktiga för verksamheten. Regler om lättnader i beskattningen av personaloptioner måste vara utformade på ett sådant sätt att detta syfte uppnås. Tanken är att dessa företag ska tillföras resurser genom att nyckel-personerna arbetar för en lön som är lägre än den lön som de hade kunnat få i ett annat företag. Nyckelpersonerna får kompensation genom att de får möjlighet att utan förmånsbeskattning förvärva andelar i företaget och på så sätt ta del av framtida vinster i företaget. Förslaget avser att stimulera kommande arbetsinsatser som är viktiga för företagets tillväxt. Syftet är alltså inte att reglerna ska användas för att omvandla allmänna tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster eller att en arbetsgivare ska få möjlighet att belöna en anställd för insatser som redan har utförts. För att uppnå syftet bör det ställas krav på att optionsinnehavaren ska arbeta i företaget efter det att personaloptionen har förvärvats och att optionsinnehavaren får utnyttja optionen först efter denna tids slut. Utskottet delar regeringens bedömning är att en lämplig tid är räknat fr.o.m. ingången av optionsavtalet. Utskottet delar även regeringens bedömning att det bör införas ett krav på att nu aktuella personaloptioner ska utnyttjas inom , och en period från tidpunkten då personaloptionen förvärvades framstår som lämplig. Införandet av lättnader i beskattningen av personaloptioner syftar till att göra det lättare för små, unga företag som saknar tillgång till kapital – till skillnad från äldre, etablerade företag – att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Regeringen föreslår därför att företag som ingår optionsavtal beskattningsåret närmast före det år personaloptionen förvärvas i medeltal ska ha färre än 50 anställda och delägare som arbetar i företaget och en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Utskottet har inget att invända mot dessa villkor. Utskottet har inget att invända mot förslaget i övrigt, utan det tillstyrks, och motionerna avstyrks. Slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skattefriheten för förmån av privat hälso- och sjukvård bör slopas. Utskottet avstyrker motionsförslagen med avslagsyrkanden och ett förslag om en utredning av arbetsgivares möjligheter att utan förmånsbeskattning subventionera vissa arbetsresor. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen bedömer att skattefriheten bör slopas för förmån av hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad och för förmån av vård och läkemedel utomlands. Som en konsekvens av detta bör även avdragsförbudet slopas för sådana utgifter i en arbetsgivares verksamhet. För förmån av vård och läkemedel utomlands vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands bör skattefriheten bestå. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringen anför att grundprincipen för inkomstbeskattningen är att lön, förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt. Om ersättningen för tjänsten betalas ut i en näringsverksamhet ska kostnaden för denna dras av. Reglerna om skattefrihet för förmån av sjukvård kom till innan sjukförsäkringsreformen hade genomförts i . Det finns inget skäl att behandla förmån av privat hälso- och sjukvård skatterättsligt annorlunda än andra typer av löneförmåner som tas upp till beskattning. Att slopa skattefriheten för arbetstagare och avdragsförbudet för arbetsgivare ökar likformigheten i skattesystemet och skapar en ökad neutralitet mellan uppbärande av kontant lön och erhållande av förmån, vilket skapar ett enklare och mer transparent skattesystem. Skattefriheten för privat hälso- och sjukvård medför också att det är förmånligt att byta ut en del av lönen mot en sådan förmån. På grund av marginaleffekten blir ett sådant byte mest förmånligt för personer vars inkomst ligger över skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Det innebär t.ex. att privata operationer kan genomföras med stora skattesubventioner. Ett skifte från skattepliktig lön till skattefri förmån lönar sig även för arbetsgivaren eftersom arbetsgivaren inte behöver betala några arbetsgivaravgifter. Dessa konsekvenser var inte avsedda när reglerna infördes. Även detta motiverar enligt regeringen ett slopande av skattefriheten. Regeringen bedömer att det kommande förslaget innebär ökade skatteintäkter med . är den beräknade effekten hälften så stor, dvs. yrkar i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5, 6 i denna del och 11 avslag på förslaget. Detsamma yrkar i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del och Liberalerna i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del. Liberalerna anser att det inte är motiverat att höja skatten på hälsa eller att straffbeskatta arbetsgivare som tar ansvar för sina medarbetares välbefinnande. Liberalerna anser att det också ligger i linje med regeringens politik att försvåra för privata sjukförsäkringar, vilket bidrar till att minska tillgången till vård och de samlade resurserna i den svenska sjukvården. I kommittémotion 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor till och från arbetet utan att det räknas som en skattepliktig löneförmån. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte längre finns några skäl att behandla förmån av privat hälso- och sjukvård skatterättsligt annorlunda än andra typer av löneförmåner som tas upp till beskattning, och att skattefriheten därför bör slopas. Utskottet anser inte att det är aktuellt med en översyn av förmånsreglerna för subventionerade cykel- och kollektivtrafikresor. Återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgifter Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion för fackföreningsavgifter bör återinföras. Utskottet avstyrker motionsförslagen om avslag. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen bedömer att en skattereduktion för fackföreningsavgifter bör återinföras. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringen anför att fackförbundens arbete är en viktig hörnsten i den svenska arbetsmarknadsmodellen och att den skattelättnad för fackföreningsavgifter som fanns tidigare därför bör återinföras. En fackföreningsmedlem bör således medges skattereduktion av sin sammanlagda avgift . Det kommande förslaget bedöms minska statens skatteintäkter med . bedöms minskningen uppgå till hälften, , till följd av att skattereduktionen bör införas . yrkar i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5, 6 i denna del och 12 avslag på förslaget. Avslagsyrkanden framförs även av i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del, Liberalerna i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del samt av i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del. I Liberalernas motion anförs att fackföreningarna spelar en viktig roll på den svenska arbetsmarknaden och att en fortsatt hög grad av fackföreningsmedlemskap är ägnad att upprätthålla förtroendet för modellen med starka parter på arbetsmarknaden. En hög anslutningsgrad upprätthålls dock bäst genom att fackföreningarna bedriver för medlemmarna relevant verksamhet och ger dem stöd i arbetet. En stor del av fackföreningsavgiften består också av en avgift till arbetslöshetskassan, som redan har en hög grad av offentlig subventionering. Vidare innebär regeringens förslag en förhållandevis kraftig försvagning av de offentliga finanserna, i storleksordningen . Det är inte en ansvarsfull hushållning med statens finanser, anser motionärerna. Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion för fackföreningsavgifter bör återinföras fr.o.m. . Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens och motionärernas bedömning att det nuvarande systemet för reseavdrag bör ses över. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att göra förändringar som innebär en regional anpassning av reseavdraget och om att höja ersättningstaket och milersättningen. Jämför avvikande mening 4 (L) och 5 (KD). Regeringen anför att det nuvarande systemet för reseavdrag kommer att ses över – något som den parlamentariska landsbygdskommittén också föreslagit. Syftet är att i högre grad gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030 och minska skattefelet som är kopplat till reseavdragen. Liberalerna välkomnar i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att det görs en översyn av reseavdraget. Liberalerna vill dock gå fram med ett skarpt förslag som innebär att avdraget inriktas mot de glesare befolkade delarna av landet – en regional anpassning av reseavdraget. I Liberalernas partimotion 2017/18:2820 av m.fl. yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att reseavdraget ska begränsas kraftigt där det finns fungerande kollektivtrafik. föreslår i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att taket för reseavdraget höjs och att ersättningen höjs. I kommittémotion 2017/18:3766 av m.fl. yrkandena 28 och 29 anförs att är positiva till en utredning av reseavdraget. En övergång till ett avståndsbaserat system är enligt motionärerna bra av miljö-, klimat- och förenklingsskäl och för att minska överutnyttjandet. I de delar av landet där det saknas kollektivtrafik bör det vara möjligt att göra reseavdrag i paritet med vad som gäller . vill underlätta arbetspendling genom att höja mil-ersättningen med ytterligare och till per mil. Förslaget finansieras genom en höjd beloppsgräns för reseavdrag till . Utskottet delar regeringens och motionärernas bedömning att det nuvarande systemet för reseavdrag bör ses över. Utskottet anser dock inte att det finns någon anledning att föregripa denna översyn och ställer sig därför inte bakom motionsförslagen om att göra några förändringar vare sig i fråga om regional anpassning av reseavdraget eller i fråga om ersättningstak eller milersättning. Sänkt skatt på arbete Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen med olika inriktningar för att sänka inkomstskatten. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). föreslår i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del ett nytt jobbskatteavdrag för för att sänka skatten för alla som jobbar, med särskild förstärkning för dem som har låga inkomster. Som ett första steg höjs brytpunkten för statlig skatt till . föreslår vidare i dels partimotion 2017/18:3592 av m.fl. yrkande 2, dels kommittémotion 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 1 och dels kommittémotion 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att skatten på arbete ska sänkas för alla som jobbar, med tyngdpunkt på låga inkomster. föreslår i partimotion 2017/18:2487 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det första inkomstintervallet i jobbskatteavdraget ska ökas för att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare samt att marginalskatterna ska sänkas. föreslår i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del en bred skattesänkning riktad mot de lägsta inkomsterna. Avtrappningen av jobbskatteavdraget slopas, och de genomförda sänkningarna av skiktgränserna för statlig skatt återställs. Liberalerna föreslår i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att brytpunkten för statlig skatt höjs från ca till . Avtrappningen av jobbskatteavdraget för inkomster som trädde i kraft återställs. föreslår i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del en bred skattesänkning för alla hushåll. Regeringens förändringar av skiktgränserna avvisas. Brytpunkten för statlig skatt höjs 2019 och därefter. Avtrappningen av jobbskatteavdraget för de som tjänar återställs med början 2020. föreslår dubbla jobbskatteavdrag för unga upp till , för nyanlända , för personer som står långt från arbetsmarknaden och för den som tar akademisk examen och börjar jobba före fyllda . Det dubbla jobbskatteavdraget ges för månadsinkomster , och därutöver trappas det ned. För månadsinkomster tillämpas ordinarie jobbskatteavdrag. I motionen föreslås ett avdragsgillt bosparande upp till ¼ prisbasbelopp .