yttr · H405FöU4y · 2017-04-25 00:00:00 — Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har gett försvarsutskottet m.fl. utskott möjlighet att yttra sig över proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet och dess följdmotioner. begränsar sitt yttrande till frågan om livsmedelsförsörjning ur ett beredskapsperspektiv. Utskottet föreslår att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. I yttrandet finns tre avvikande meningar (SD, C, KD). presenterade regeringen propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). Strategin ska ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska utformas och anger förutsättningarna för det fortsatta långsiktiga arbetet för en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Regeringens åtgärder för att nå målen i livsmedelsstrategin samlas i en separat handlingsplan som uppdateras löpande. Handlingsplanen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet publicerades och omfattar konkreta insatser för att uppnå strategins målsättningar i form av åtgärder och uppdrag. Beredskaps- och försörjningstrygghetsfrågor hanteras dock i huvudsak i det utvecklingsarbete som bedrivs när det gäller samhällets krisberedskap och totalförsvar, anger regeringen i handlingsplanen. I propositionen presenterar regeringen bl.a. sin syn på livsmedelsförsörjning och beredskap där man anger att en ökad livsmedelsproduktion i leder till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap (avsnitt 4.1.5). självförsörjningsgrad har betydelse för den svenska försörjningsförmågan såväl i kris som under höjd beredskap och krig, men många andra faktorer är av väl så stor betydelse. Bland annat krävs en fungerande marknad för insatsvaror, transporter, datasystem och lagerhållning i detalj- och grossisthandelsleden. Hela livsmedelskedjan bör vara så robust att även allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Detta kräver i sin tur en fungerande infrastruktur i form av t.ex. vägar, el, datakommunikation och vattenförsörjning, anger regeringen. Regeringen hänvisar i livsmedelsstrategin till proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 där man angav att planeringen för det civila försvaret ska återupptas och genomföras utifrån planeringsanvisningar som regeringen beslutat. I den propositionen angavs vidare att planeringen för det civila försvarets stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap bör ta sin utgångspunkt i Försvarsmaktens behov. Det civila försvaret, där livsmedelsförsörjningen ingår, bör enligt regeringen inledningsvis planera för att kunna lösa uppgifter under krig i . Planeringen för övriga uppgifter inom det civila försvaret när det gäller skyddet av befolkningen och upprätthållandet av samhällsviktig verksamhet bör dock kunna utföras under en betydligt . Det krävs emellertid analyser och planering av hur leveranssäkerheten och beredskapen inom livsmedelsförsörjningen kan förbättras inför höjd beredskap. Det finns också andra krisscenarier där internationell handel med livsmedel minskar kraftigt . I sådana scenarier är en inhemsk livsmedelsproduktion av stor betydelse för försörjningstryggheten. Det är därför viktigt att jordbruket och livsmedelsproduktionen fungerar även under en kris såväl på regional som på nationell nivå, enligt regeringen. är gränsöverskridande samarbete, handel och integration avgörande för att främja en positiv utveckling i stora delar av världen. En ökad nationell livsmedelsproduktion kan skapa förutsättningar för en ökad konsumtion av svenska livsmedel, enligt regeringen. Regeringen gav i uppdrag till myndigheter med särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap, bl.a. och , att planera för det civila försvaret. I fråga om dricksvatten understryker regeringen vidare i proposition 2016/17:104 att förutom att tillgång på säkert dricksvatten är en grundläggande samhällsfunktion för befolkningen är vatten av god kvalitet en grundförutsättning för verksamheterna i hela livsmedelskedjan. Ansvaret för dricksvatten är fördelat på flera departement och myndigheter på såväl central som regional och lokal nivå. Därför krävs en ändamålsenlig styrning och god samverkan för att dricksvattenförsörjningen långsiktigt ska kunna säkras. lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:32). Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . begränsar behandlingen av följdmotionerna till att omfatta de yrkanden som berör livsmedelsförsörjning ur ett beredskapsperspektiv. I motion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) anförs att det är oacceptabelt att den s.k. självförsörjningsgraden för livsmedel nu har sjunkit till . Självförsörjningsgraden för livsmedel måste bl.a. öka för att garantera större uthållighet vid nationella och internationella kriser. Ett robust civilsamhälle med en väl fungerande svensk livsmedelsproduktion bör därför ses som en del av totalförsvar. Motionärerna föreslår att det långsiktiga målet ska vara att nå 100 procents självförsörjningsgrad när det gäller de livsmedel som är möjliga att producera traditionellt och naturligt i (yrkande 1). m.fl. (KD) uttrycker i motion 2016/17:3615 att saknar möjligheter att försörja befolkningen med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av, t.ex. på grund av krig eller kris. En förutsättning för att kunna bevara den svenska livsmedelsproduktionen är att bevarar den jordbruksareal som finns i landet. Kompetensen som finns inom jordbruksbranschen och forskning som svarar mot morgondagens behov behöver också bevaras. En inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror såsom bränsle, gödningsmedel och reservdelar behövs också. Den nuvarande bekymmersamma situationen har uppkommit genom en lång tids nedprioritering av försörjningstryggheten, anförs i motionen, där det föreslås att regeringen ska återkomma med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad (yrkande 7). I motion 2016/17:3618 av m.fl. (C) understryks att svensk livsmedelsförsörjning är mycket sårbar för förändringar i omvärlden. Det är därför viktigt att stärka livsmedelsberedskapen och minska sårbarheten genom hela livsmedelskedjan. Det handlar inte om att bygga upp centrala livsmedelslager, utan om att se livsmedelsförsörjning ur ett systemperspektiv, bygga bort risker och få såväl privata som offentliga konsumenter att tänka över sin livsmedelsberedskap. Det föreslås därför att regeringen utreder hur livsmedelskedjans sårbarhet vid kris kan minskas (yrkande 67), att ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskap vid kris tydliggörs (yrkande 68) och att livsmedelsförsörjning görs till en viktig parameter i planeringen för det civila försvaret (yrkande 69). Utskottet vill, i likhet med vad det uttryckte i betänkande 2016/17:FöU7 om samhällets krisberedskap, understryka vikten av att säkerställer flöden av viktiga varor i en krissituation, inklusive livsmedel. Detta inkluderar försörjningen av dricksvatten. Även allvarliga påfrestningar och störningar ska kunna av med rimliga konsekvenser för hela det svenska samhället med stöd av en robust livsmedelskedja, anser utskottet i likhet med regeringen. Detta kräver i sin tur en fungerande infrastruktur i form av t.ex. vägar, el, datakommunikation och vattenförsörjning. Regeringens tidigare beslut om att återuppta en sammanhängande planering för totalförsvaret inklusive det civila försvaret spelar här en viktig roll. En god samverkan mellan ansvariga aktörer är i sammanhanget viktig på grund av livsmedels- och dricksvattenområdets komplexitet. Bidragen från företag, kommuner, länsstyrelser, centrala myndigheter, inklusive och Försvarsmakten, och branschorganisationer m.fl. är centrala. Det är därför glädjande, enligt utskottet, att propositionen om en livsmedelsstrategi för betonar just vikten av dessa. Även resultatet av beredning av slutbetänkandet från är ett viktigt ingångsvärde för det fortsatta arbetet, bl.a. för Försvarsberedningens pågående arbete. Regeringen anger i handlingsplanen som är kopplad till livsmedelsstrategin att beredskaps- och försörjningstrygghetsfrågor i huvudsak hanteras i det utvecklingsarbete som bedrivs när det gäller samhällets krisberedskap och totalförsvar. Detta är enligt utskottet positivt. Frågan är komplex. En produk-tionsökning av livsmedel kan exempelvis bidra till en ökad självförsörjningsgrad, men det är inte självklart. Självförsörjningsgraden är t.ex. även beroende av sådana faktorer som den tillhörande infrastrukturen för distribution och produktionens inriktning. Vidare skulle vissa varor som är avsedda för export kunna användas för den inhemska marknaden om landet blir avskuret från omvärlden. Tillgång till alla typer av varor är inte heller nödvändig i en krissi-tuation. Det krävs alltså inte att är självförsörjande i fråga om allting vid en kris. Utskottet förutsätter att det vidare arbetet leder till en för gemensam syn på hur vi som helhet ska se på vår självförsörjningsgrad. Som utskottet tidigare konstaterat, t.ex. i utskottets uppföljningsrapport krisen eller kriget kommer – en uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap (2015/16:RFR3), åligger det också den enskilde att ta ett ansvar för sin egen livsmedelsförsörjning vid en kris. Utskottet ser positivt på de initiativ som regeringen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tagit för att stärka den enskildes beredskap. Utskottet föreslår att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena med hänvisning till de arbeten som pågår på området. Skrivelsen ger inte anledning till några ytterligare uttalanden från utskottets sida. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (KD), (S), Dag Klackenberg (M), (S), (S) och Per Klarberg (SD). Propositionen (SD) (SD) och Per Klarberg (SD) anför: Regeringen tar upp frågan om en livsmedelsstrategi i sin proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Strategin ska ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Livsmedelsproduktionen ska bidra till jobb, tillväxt, attraktiv landsbygd och samhällsnyttor inom hälso-, miljö- och klimatområdena. En produktionsökning skulle kunna bidra till ökad självförsörjningsgrad. Vi anser att på grund av ett sämre säkerhetspolitiskt läge ska återta sitt totalförsvar. Totalförsvaret har många delar. En del är självförsörjningen av livsmedel. De svenska regeringarna har i modern tid främst tagit fasta på att säkra livsmedelskonkurrensen och global livsmedelssäkerhet. Detta har gjort att självförsörjningsgraden blivit lidande. Vi bör nu vidta åtgärder för att kunna höja självförsörjningsgraden av livsmedel och anser att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motion 2016/17:3614 yrkande 1. Man bör verka för • större odlingsytor i hela landet • fler lagerlokaler för livsmedel i hela landet • en strategi för att välja ut grödor och nyttodjur som motsvarar våra grundläggande behov i en kris eller vid höjd beredskap • en marknadsföringskampanj för att i fredstid köpa lokalproducerat. Propositionen (C) (C) anför: Jag anser att frågan om livsmedelsförsörjning och försörjningstryggheten för livsmedel i händelse av höjd beredskap och krig är viktig att arbeta vidare med. Detta sker inom ramen för Försvarsberedningens arbete där många olika aspekter behöver belysas i allt från primärproduktion till förädling och distribution av livsmedel. Det är också viktigt att, som anförs i motion 2016/17:3618, utreda hur livsmedelskedjans sårbarhet vid kris kan minskas (yrkande 67) och att ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskapen vid kris tydliggörs (yrkande 68). Försvarsberedningens arbete behöver beaktas i det vidare strategiarbetet på livsmedelsområdet så att vi får en livsmedelspolitik som hänger samman i ett brett perspektiv. Jag anser att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka nämnda motionsyrkanden. Propositionen (KD) (KD) anför: Jag anser att utskottet bör bejaka betydelsen av ett kvantitativt mål för självförsörjningsgraden av viktiga livsmedel. I är försörjningsgraden , detta för att de vet hur viktigt det är att i kristider ha livsmedel till landets invånare. bör fastslå de etappmål som föreslås i . Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram indikatorer för dessa mål, så som utredningen föreslår. Även våra nordiska grannländer bör studeras när det gäller målformuleringar om självförsörjning. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad i enlighet med motion 2016/17:3615 yrkande 7. bör också framhålla betydelsen av en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror såsom bränsle, gödningsmedel och reservdelar. Sammanfattningsvis anser jag att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka nämnda motion.