yttr · H405JuU8y · 2017-04-27 00:00:00 — yttrande 2016/17:JuU8y skrivelser till regeringen – åtgärder beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Ingen motion har väckts i ärendet. Utskottet konstaterar att det finns ett förhållandevis stort antal tillkännagivanden som regeringen anser vara slutbehandlade trots att det saknas återrapportering och uppföljning. Utskottet anser att tillkännagivandena inte kan anses vara slutbehandlade så länge sådana uppgifter inte har lämnats till . I vissa ärenden anser utskottet, till skillnad mot regeringen, att de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillkännagivandena ska anses vara slutbehandlade. När det gäller ärenden som är under beredning finns det flera fall där regeringen förtjänar kritik för att den inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att följa beslut. Utskottet har respekt för att beredningen av vissa ärenden kan ta än andra men finner det ändå anmärkningsvärt att regeringen i vissa frågor inte redovisar några åtgärder över huvud taget. I yttrandet finns en avvikande mening (S, MP, V). I skrivelsen redovisas 43 riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av justitieutskottets betänkanden: 1 från /11, 1 /13, 2 /14, 8 /15, 25 /16 och 6 /17 (första delen av ). Av dessa redovisas 24 som slutbehandlade och 19 som inte slutbehandlade. I det följande redovisas regeringens redogörelse för 13 av de tillkännagivanden som regeringen anger som slutbehandlade. har i ett tillkännagivande begärt att regeringen ska återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 punkt 10, rskr. 2014/15:77). I skrivelsen framhåller regeringen att den delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner när det gäller lokalt polisarbete. I regleringsbreven ställde regeringen därför krav på att skulle hålla regeringen löpande informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen har bl.a. skett på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet av en lokalt förankrad polisverksamhet. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Statskontoret lämnade sin första rapport av tre om ombildningen. Av rapporten framgår att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. Statskontoret lyfter bl.a. fram att den operativa flexibiliteten har ökat avsevärt, att har skapat en grund för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet och att steg har tagits för att komma närmare medborgarna. påpekar de att lokalpolisområdenas behov bör prioriteras ytterligare. Statskontoret kommer att lämna sin andra delredovisning , och uppdraget slutredovisas . Härutöver har regeringen, för att ge möjlighet att anställa mer personal, tillfört myndigheten medel såväl i vårändringsbudgeten 2016 som i budgeten . Bland annat finns det behov av fler poliser för att ytterligare stärka förmågan att lokalt förebygga och bekämpa brott. För att säkerställa polisreformens intentioner avser regeringen att fortsätta följa Regeringen begär därför i regleringsbrevet att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. ska också bedöma hur väl myndigheten möter behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Återrapporteringen görs i myndighetens årsredovisning . Skrivelsen redovisas som slutbehandlad i denna del. Rättsväsendets arbete med brottslighet på internet I samma betänkande finns ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet (bet. 2014/15:JuU1 punkt 39, rskr. 2014/15:77). Ett liknande tillkännagivande om att öka polisens närvaro på internet återfinns i ett senare betänkande (bet. 2015/16:JuU1 punkt 42, rskr. 2015/16:106). Regeringen redovisar i skrivelsen att (Brå) i regleringsbrevet fick i uppdrag att kartlägga utvecklingen av itrelaterade inslag i de anmälda brotten. Myndigheten skulle även analysera kompetensen och kapaciteten vad gäller it-relaterad brottslighet och forensiska itundersökningar i den brottsutredande verksamheten. I arbetet ingick att belysa brister och utvecklingsmöjligheter. Uppdraget redovisades (Brå 2016:17). har tidigare genomfört en granskning av polis och åklagares förmåga på detta område (RiR 2015:21). Granskningarna visar att varken polis eller åklagare har beredskap och förmåga att effektivt handlägga och utreda denna typ av brottslighet. I regleringsbreven begär regeringen därför återrapportering från både och . Myndigheterna ska med utgångspunkt i nämnda granskningar redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. Av redovisningen ska det också framgå hur myndigheterna arbetar för att sprida och genomföra kunskap om it-relaterad brottslighet inom den egna verksamheten. Redovisning görs i respektive myndighets årsredovisning . Mot denna bakgrund anses de båda tillkännagivandena vara slutbehandlade. Straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet har i ett tillkännagivande till regeringen anfört att regeringen ska återkomma till med förslag om att regelverket om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet ska skärpas och ge uttryck för en strängare syn på flerfaldig brottslighet än vad som är fallet (bet. 2014/15:JuU14 punkt 48, rskr. 2014/15:138 ). I skrivelsen hänvisar regeringen till att frågan omfattas av betänkande Nya påföljder (SOU 2012:34). Regeringen beslutade att överlämna lagrådsremissen Ny påföljd efter tidigare dom till Lagrådet. I remissen föreslår regeringen att den nuvarande ordningen avseende gemensam straffmätning ska ändras på så sätt att ny brottslighet som utgör återfall inte längre ska omfattas av regleringen om gemensam straffmätning. Ny brottslighet bör i stället beaktas i skärpande riktning vid påföljdsbestämningen. har härutöver i sitt betänkande gjort bedömningen att regleringen om straffvärdesbedömningen av flerfaldig brottslighet i övrigt har goda skäl för sig och är väl förankrad i Den bedömningen delas också av de remissinstanser som yttrat sig över den. I lagrådsremissen instämmer regeringen i den bedömningen. beslutade regeringen propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151) där regeringen uppger att tillkännagivandet behandlas (bet. 2015/16:JuU30). Skrivelsen är därmed slutbehandlad i denna Uppföljning av den nya polisorganisationen När det gäller tillkännagivandet om att genomförandet av den nya polisorganisationen bör följas upp (bet. 2015/16:JuU1 punkt 2, rskr. 2015/16:106) framgår det av skrivelsen att regeringen delar utskottets syn på vikten av att följa upp ombildningen av polisen. Regeringen anför att den därför noga har följt arbete med att utveckla sin organisation sedan den nya myndigheten bildades och på olika sätt begärt och tagit del av information. regeringen krav på att löpande skulle hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. avrapporteringen har bl.a. skett på de månatliga mötena mellan rikspolischefen I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet av en lokalt förankrad polisverksamhet. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen Statskontoret lämnade sin första rapport av tre om Av rapporten framgår att oförutsedda händelser har bidragit till att ombildningen har fördröjts. Trots det menar att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. Statskontoret lyfter bl.a. fram att den operativa flexibiliteten har ökat avsevärt, att har skapat en grund för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet och att steg har tagits för att komma närmare medborgarna. att många utmaningar återstår och att lokalpolisområdenas behov bör Av Statskontorets rapport framgår också att löpande följer upp arbetet med ombildningen, bl.a. genom ett stort antal kvantitativa indikatorer som är avsedda att mäta regionernas genomförande av de beslut som fattades av Polissamordningen. Statskontoret är det dock inte möjligt att redan nu uttala sig om reformens Erfarenheter från andra omorganisationer visar att stora förändringar initialt ofta leder till en effektivitetsförlust. Därefter följer en uppbyggnadsfas, och först senare när det gått är det som regel möjligt att uttala sig om reformens effekter. Statskontorets två återstående rapporter ska lämnas respektive . Regeringen har dock för avsikt att liksom tidigare på olika sätt noga följa utvecklingen inom för att säkerställa att målet med polisreformen nås. Därför begär regeringen i regleringsbrevet att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. ska också bedöma hur väl myndigheten möter behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Det finns även andra krav på återrapportering i regleringsbrevet som har kopplingar till myndighetens arbete med ombildningen. Återrapporteringen ska göras i myndighetens årsredovisning . Mot den beskrivna bakgrunden anges skrivelsen som slutbehandlad i denna del. I samma betänkande finns även ett tillkännagivande om en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 punkt 3, rskr. 2015/16:106). I skrivelsen anges att i vårändringsbudgeten fick extra tillskott av medel vilka bl.a. har använts för att rekrytera fler personer till såväl kärnverksamheten som stödverksamheten. I budgetpropositionen beslutade regeringen om ytterligare tillskott till för perioden –2020 (prop. 2016/17:1 utg.omr. Myndigheten har därefter fortsatt att rekrytera civilanställda. Dessutom planerar myndigheten att öka antalet poliser . Som ett led i arbetet med att renodla uppgifter i syfte att frigöra mer resurser till kärnverksamheten har regeringen föreslagit att Kriminalvården i större utsträckning ska utföra transporter som annars skulle ha utförts av . Förändringen trädde i kraft . Regeringen anser, i likhet med utskottet, att förmåga att både förebygga och utreda brott behöver stärkas. Regeringen har därför i regleringsbrevet gett i uppdrag att, på ett flertal punkter när det gäller såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten, återkomma med redovisning om vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att förbättra verksamheten på dessa områden. Skrivelsen är därmed slutbehandlad i denna del. Polisens närvaro i brottsutsatta områden Betänkandet innehåller även ett tillkännagivande om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106). Ett liknande tillkännagivande finns även i ett senare betänkande (bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90). Regeringen anför i skrivelsen att en viktig del i ombildningen av polisen är att samverkan med lokalsamhället ska stärkas. har i regleringsbrevet gett i uppdrag att löpande hålla informerat om det fortsatta genomförandearbetet. Av regleringsbrevet framgår också att myndigheten i årsredovisningen för 2016 skulle lägga särskild vikt vid att redovisa genomförandearbetet när det gäller en lokalt förankrad polisverksamhet. regeringen att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen om en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Särskild vikt ska läggas vid att bedöma hur väl möter behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta Redovisningen ska göras i årsredovisningen . beslutade regeringen om ett uppdrag till samtliga myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot Genom uppdraget ska myndigheterna bl.a. utveckla det lokala arbetet mot organiserad brottslighet. Ett särskilt fokus ska läggas på problematiken i utsatta områden. Regeringen uppger att har tagit flera initiativ till att förstärka närvaron i de mest brottsutsatta områdena. Ett exempel är insatsen i Polisregion där några hundra poliser, utöver områdespoliser, ska förstärka närvaron i fyra särskilt uppges också fortsätta arbetet med tillsättning av områdespoliser som ska arbeta lokalt samt kontaktskapande gentemot Målsättningen är att de ska vara kända i lokalsamhället och själva ha goda kunskaper om sitt område. Enligt regeringen är det dock inte bara en ökad polisiär närvaro som krävs i dessa områden. presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer. Det handlar bl.a. om fler arbetstillfällen, en bättre skola, en minskad bostadssegregation och ett ökat stöd till civilsamhället. Vidare vill regeringen skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på såväl lokal som regional och Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet Regeringen kommer dessutom att tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet och har avsatt medel för att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. Mot denna bakgrund anges att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser (bet. 2015/16:JuU1 punkt 11, rskr. 2015/16:106) redovisas i skrivelsen att regeringen i budgetpropositionen för 2016 uttryckte uppfattningen att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda i 2016/17:1 utg.omr. Därför ska själv förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Det är en uppfattning som regeringen vidhåller. För att ge möjlighet att stärka sina personella resurser har regeringen tilldelat myndigheten nya medel såväl i vårändringsbudgeten som i budgeten . rekryterade ett stort antal civilanställda. har myndigheten utökat antalet platser på polisutbildningen och planerar att öka antalet poliser med ca 1 500 kommande år. Det innebär enligt regeringen att antalet poliser kommer att överstiga de 20 000 som utskottet fortfarande vill se som en miniminivå. Skrivelsen är därmed slutbehandlad i denna del. Utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer När det gäller tillkännagivandet om att förbättra brottsutredningen, uppföljningen och återkopplingen till brottsoffer (bet. 2015/16:JuU1 punkt 44, rskr. 2015/16:106) anförs det i skrivelsen att regeringen, som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv, beslutade om vissa ändringar i förundersökningskungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. en stärkt informationsskyldighet till målsäganden generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. Vidare gav regeringen (Brom) i uppdrag att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vilken utsträckning dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Uppdraget ska redovisas . Regeringen redogör vidare för att har fattat ett antal beslut om hur utredningsverksamheten ska utvecklas och förbättras. Regeringen avser att följa upp hur dessa beslut omsätts i verksamheten och har därför i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa vilka konkreta förändringar i verksamheten som besluten syftar till, hur långt myndigheten har kommit i genomförandet av besluten och hur myndigheten säkerställer att besluten genomförs fullt ut. Redovisningen ska lämnas till regeringen . Mot denna bakgrund anges skrivelsen som slutbehandlad i denna del. Information om möjlighet till vittnesstöd I betänkande 2015/16:JuU1 finns även ett tillkännagivande om en redogörelse av vilka åtgärder som vidtas för att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd (punkt 46, rskr. 2015/16:106). Av skrivelsen framgår att Brom och redovisade ett gemensamt uppdrag om en långsiktigt hållbar organisation och finansiering av vittnesstödsverksamheten (Ju2014/3767/). Redovisningen innehåller bl.a. förslag till åtgärder för att vittnen ska få ytterligare information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd. Bland annat föreslås att och domstolarna ska ta ett större ansvar för att utveckla och sprida den centrala informationen om möjligheterna att få tillgång till vittnesstöd. regleringsbrevet fått i uppdrag av regeringen att ta fram en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd. Härutöver har regeringen i regleringsbreven gett Brom och i uppdrag att återrapportera till regeringen vilka åtgärder som myndigheterna har vidtagit med anledning av förslagen i rapporten. slutbehandlad i denna del. I justitieutskottets budgetbetänkande finns ett tillkännagivande om att säkerställa att målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet uppnås (bet. 2016/17:JuU1 punkt 9, rskr. 2016/17:90). I skrivelsen framhåller regeringen att den delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner när det gäller lokalt polisarbete. regeringen därför krav på att löpande skulle hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. löpande avrapporteringen har bl.a. gjorts på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet av en lokalt förankrad fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen Statskontoret lämnade sin första rapport av tre om Av rapporten framgår att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. Statskontoret lyfter bl.a. fram att den operativa flexibiliteten har ökat avsevärt, att har skapat en grund för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet och att steg har tagits för att komma närmare medborgarna. lokalpolisområdenas behov bör prioriteras ytterligare. att lämna sin andra delredovisning , och uppdraget Regeringen har, för att ge möjlighet att anställa mer personal, tillfört myndigheten medel såväl i vårändringsbudgeten 2016 som i Bland annat finns det behov av fler poliser för att ytterligare stärka förmågan att lokalt förebygga och bekämpa brott. säkerställa polisreformens intentioner avser regeringen att fortsätta följa Regeringen begär därför i regleringsbrevet att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. hur väl myndigheten möter behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta Återrapporteringen görs i myndighetens årsredovisning . Mot den beskrivna bakgrunden anges skrivelsen som slutbehandlad i denna del. Fler områdespoliser och kommunpoliser I budgetbetänkandet finns även ett tillkännagivande om fler områdespoliser och kommunpoliser (bet. 2016/17:JuU1 punkt 12, rskr. 2016/17:90). Regeringen redovisar att i sin nya organisation har valt att införa både kommunpoliser och områdespoliser. Det finns nu kommunpoliser i samtliga kommuner vilka ska trygga en långsiktig samverkan i det brottsförebyggande arbetet. Arbetet med att utveckla kommunpolisens roll och kontakter kommer att fortsätta i syfte att säkra kontinuitet i samverkan med kommuner och andra lokala aktörer. Dessutom håller man på att tillsätta områdespoliser som ska arbeta lokalt och kontaktskapande gentemot medborgarna. Målsättningen är att de ska vara kända i lokalsamhället och själva ha goda kunskaper om sitt område. Enligt regeringen ligger det emellertid inom ansvar att organisera de funktioner som finns inom myndigheten på det sätt som myndigheten anser lämpligt. Att samverkan med lokalsamhället stärks är dock en viktig del i arbetet med ombildningen av polisen. Regeringen uppger att den därför sedan starten av den nya på olika sätt har följt upp myndighetens arbete med att få den nya organisationen på plats. Det har gjorts i dialog med rikspolischefen, genom löpande återrapportering från , genom uppdrag i myndighetens regleringsbrev och genom Statskontorets rapportering. Regeringen avser att fortsätta följa upp utvecklingen inom för att säkerställa att målen med reformen nås. Som ytterligare ett led i denna uppföljning begär regeringen därför i regleringsbrevet att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. ska också bedöma hur väl myndigheten möter behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Återrapporteringen görs i myndighetens årsredovisning . Skrivelsen redovisas som slutbehandlad i den här delen. Tillkännagivanden som är under beredning Här redovisas regeringens redogörelse för sex av de tillkännagivanden som enligt regeringen inte är slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 punkt 21, rskr. 2014/15:77) anför regeringen följande. Vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av Egendomsskydds- utredningen i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU Regeringen aviserar att den kommer att besluta propositionen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott där det kommer att föreslås bl.a. att integritetskränkande inslag ska få större genomslag när det bedöms om ett tillgrepp ska anses utgöra grov stöld. Frågan bereds vidare inom , och regeringen avser att skaffa ytterligare beredningsunderlag i den berörda frågan. Skrivelsen är inte slutbehandlad i den här delen. I ett betänkande om straffrättsliga frågor gjorde ett tillkännagivande om att ett nytt brott – inbrottsstöld – bör införas med minimistraffet fängelse (bet. 2014/15:JuU14 punkt 26, rskr. 2014/15:138). I likhet med i ärendet ovan hänvisar regeringen till att vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom. Regeringen aviserar att den kommer att besluta propositionen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott där det kommer att föreslås bl.a. att integritetskränkande inslag ska få större genomslag när det bedöms om ett tillgrepp ska anses utgöra av ett nytt brott – inbrottsstöld – bereds vidare inom , och regeringen avser att skaffa ytterligare beredningsunderlag i den berörda Skrivelsen är inte slutbehandlad i den här delen. I samma betänkande finns ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att kriminalisera försök till häleri av normalgraden (bet. 2014/15:JuU14 punkt 26, rskr. 2014/15:138). Även i detta ärende hänvisar regeringen till att frågan om kriminalisering av häleri av normalgraden på försöksstadiet har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för Regeringen aviserar att den kommer att besluta propositionen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott, vilket Frågan om kriminalisering på försöksstadiet av häleri av normalgraden bereds vidare inom och regeringen avser att skaffa ytterligare beredningsunderlag. slutbehandlad i den här delen. Regeländringarna för pass ska omfatta fler dokument än vanliga pass I ett betänkande om åtgärder mot missbruk av svenska pass finns ett tillkännagivande om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16:JuU25 punkt 3, rskr. 2015/16:158). Regeringen anför att frågan bereds inom och att skrivelsen inte är slutbehandlad i den här delen. När det gäller tillkännagivandet om att den s.k. straffrabatten bör ses över och att en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder bör införas (bet. 2015/16:JuU18 punkt 30, rskr. 2015/16:196) hänvisar regeringen till att lämnade betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom.