yttr · H505AU1y · 2017-10-24 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har gett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas i de delar de rör inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller utgiftsramarna och de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Även vissa förslag på budgetens inkomstsida kommenteras i de delar de berör utskottets beredningsområde. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition och avstyrker motionerna i dessa delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I propositions yrkande 8 i denna del föreslår regeringen att beslutar att ramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska uppgå till 2018 och att ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ska uppgå till 2018. Förslaget innebär en minskning med ca för utgiftsområde 13 och en minskning med ca för utgiftsområde 14 i förhållande till ramen för innevarande budgetår inklusive redan beslutade[1] och föreslagna ändringsbudgetar[2]. Vidare föreslår regeringen i yrkande 11 att godkänner de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde. I propositionens yrkande 6 och 7 föreslår regeringen även att godkänner beräkningen av budgetens inkomster och den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget . Den lägre nivån jämfört med för utgiftsområde 13 beror till stor del på regelförändringar som genomförs för att öka effektiviteten i etableringsuppdraget och som innebär att medel flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Antalet asylansökningar väntas bli betydligt lägre än 2015. På grund av den utdragna vistelsetiden i mottagningssystemet leder dock minskningen av ansökningar på kort sikt inte till en motsvarande minskning av de offentliga utgifterna. Regeringen anger att de volymrelaterade utgifterna för nyanlända invandrares etablering beräknas öka 2018 för att sedan minska 2019 och 2020. Den lägre nivån jämfört med för utgiftsområde 14 beror till stor del på att arbetslösheten antas bli lägre och att arbetsmarknadsersättningarna därmed minskar och på färre subventionerade anställningar. Flytten av medel i samband med förändringar i etableringsuppdraget innebär ökade utgifter. Regeringen slår fast att en väl fungerande arbetsmarknad tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta. En hög sysselsättning är en central del av den svenska modellen. Arbete skapar resurser för välfärd och mer jämlik och jämställd fördelning. Regeringen betonar därför att alla som kan ska arbeta och vara delaktiga i samhällsbygget. I propositionen lyfter regeringen fram ett antal viktiga reformer och vilka effekter dessa får för anslagsnivåerna och utgiftsramarna i förhållande till ekonomiska vårproposition (tabell 8.14 i propositionen). Inom utgiftsområde 13 görs bl.a. en särskild satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen betonar att har en feministisk regering. Jämställdhetspolitiken bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. För genomförandet av jämställdhetspolitiken framhåller regeringen betydelsen av den nya jämställdhetsmyndigheten som inleder sitt arbete . När det gäller etableringen understryker regeringen att det behövs tydliga spår som leder till jobb som möter behovet av arbetskraft och som leder till att fler nyanlända kan närma sig arbetsmarknaden. För nyanlända invandrare införs en utbildningsplikt, och för att möta ett ökat utbildningsbehov inom den kommunala vuxenutbildningen tillförs kommunerna medel. Inom utgiftsområde 14 vidtar regeringen ett antal åtgärder för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, bl.a. ersätts ett flertal tidigare stöd med ett nytt och enhetligt särskilt anställningsstöd, ett s.k. introduktionsjobb. Regeringen gör bedömningen att denna reform kommer att öka arbetsgivarnas vilja att anställa med stöd och därigenom minska arbetslösheten. Regeringen avser dessutom att höja taket för den bidragsgrundande bruttolönen i det nya stödet till . För att stärka möjligheterna till arbete för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga föreslås bl.a. en stegvis höjning av taket i lönebidragen. Regeringen anser att samma rättigheter och skyldigheter ska gälla alla i . Regeringen lägger därför om regelverket för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag så att samma krav kan ställas på nyanlända som på övriga arbetssökande. Särskilda insatser görs för att utrikes födda kvinnor i högre utsträckning ska etablera sig på arbetsmarknaden, bl.a. genom resurser till och motiverande insatser. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Oppositionspartierna (M, SD, C, L, KD) har presenterat var sin budgetmotion . I sina respektive motioner lämnar dessa partier förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Oppositionspartiernas förslag, liksom förslagen till preliminära utgiftsramar för respektive utgiftsområde åren därefter, framgår av tabellerna 1–4 nedan. Tabell 1 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13 Avvikelser från propositionens ram –15 448 671 Källor: prop. 2017/18:1; mot. 2017/18:3681; mot. 2017/18:2487; mot. 2017/18:3716; mot. 2017/18:3752 och mot. 2017/18:3798. Tabell 2 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 14 Avvikelser från propositionens ram –8 512 800 –10 508 603 –11 994 796 –11 977 400 –8 141 933 Källor: prop. 2017/18:1; mot. 2017/18:3681; mot. 2017/18:2487; mot. 2017/18:3716; mot. 2017/18:3752 och mot. 2017/18:3798. Tabell 3 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 13 Avvikelser från propositionens ram Källor: prop. 2017/18:1; mot. 2017/18:3681; mot. 2017/18:2487; mot. 2017/18:3716; mot. 2017/18:3752 och mot. 2017/18:3798. Tabell 4 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 14 Avvikelser från propositionens ram Källor: prop. 2017/18:1; mot. 2017/18:3681; mot. 2017/18:2487; mot. 2017/18:3716; mot. 2017/18:3752 och mot. 2017/18:3798. Nedan redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna. Även vissa förslag på budgetens inkomstsida redovisas. I ett gemensamt avsnitt i respektive partimotion framför , , och , nedan kallade allianspartierna, sin syn på bl.a. behovet av stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. En viktig utgångspunkt för allianspartierna är att drivkrafterna för att arbeta alltid måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Allianspartierna anser att trösklarna in på svensk arbetsmarknad måste sänkas såväl för dem som är lämpade för vidareutbildning som för dem som av olika skäl inte klarar av eller vill studera. För att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer menar man att anställningskostnaderna måste sänkas. Allianspartierna vill därför införa s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. I anställningsformen ska lönen uppgå till av rådande ingångslön i branschen. av arbetstiden anses därmed gå till att lära sig arbetet eller utbildning. Arbetsgivaravgiften slopas inom ramen för anställningsformen. Allianspartierna är vidare överens om att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form ska läggas ned. Myndighetens verksamhet bör i första hand riktas mot de som står längst från arbetsmarknaden. bör andra aktörer se till att matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare blir mer effektiv. På budgetens inkomstsida föreslår allianspartierna bl.a. att taket för RUT-avdraget tredubblas till per person och år, samt att reformen utvidgas till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. I partimotion 2017/18:3681 av m.fl. uppmärksammar vad man kallar det nya utanförskapet, det som drabbar de många människor som aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. Detta beror enligt partiet delvis på de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men det handlar också om att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är personer utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter som drabbas allra hårdast. Vad som krävs är fler nya vägar in till arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Förutom de alliansgemensamma förslagen om inträdesjobb, nedläggningen av Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och reformeringen av RUT-avdraget lyfter fram ett antal förslag med koppling till områdena arbetsmarknad och arbetsliv samt jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. För att understryka vikten av integration och den enskildes ansvar vill att alla nyanlända vuxna i ska omfattas av en integrationsplikt. I integrationsplikten ingår bl.a. en utökad samhällsorientering som tydligt ska befästa att integration är en plikt i samt belysa vikten av det svenska språket, eget arbete samt de rättigheter och skyldigheter som gäller här. I integrationsplikten ingår också en utbildningsplikt för nyanlända utan färdig grundskoleutbildning. På motsvarande sätt som skolplikten ställer krav på grundskoleutbildning vill partiet genom förslaget skärpa kraven på att fler ska få grundläggande och avgörande kunskaper såsom att läsa, skriva och räkna. anser att etableringsuppdraget i sig är för kort, särskilt för dem med kort utbildning från hemlandet. För denna grupp föreslås därför att statens ansvar utökas genom att uppdraget förlängs till . anser också att aktivitetskraven bör skärpas. avvisar regeringens förslag om en ny jämställdhetsmyndighet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är ca lägre än regeringens förslag. är principiellt för lönestöd eftersom det sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa nyanlända och personer med låg utbildning. Men partiet vill ersätta de många olika typerna av stöd med ett enda stöd som ska bygga på nystartsjobben som alliansregeringen införde. Det nya lönestödet ska inte kräva någon arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ invandrare. Den ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen beslutat om riskerar enligt att förlänga arbetslöshetsperioderna. föreslår att taket i ersättningen sänks . Avsikten är att stärka drivkrafterna till arbete och på detta sätt värna arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring. För att stärka drivkrafterna till arbete föreslår också att möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet bör begränsas. Förslaget är därför att det aktivitetsstöd lämnas när arbetslöshetsförsäkringens ersättningsdagar tar slut upphör vid arbetslöshet som varar än . Vidare får i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper och hos arbetsgivare med särskilt hög sjukfrånvaro. På budgetens inkomstsida vill bl.a. införa ett nytt jobbskatteavdrag med tyngdpunkt på lägre inkomster. För en lokalvårdare innebär det enligt partiet en genomsnittlig skattesänkning med . I partimotion 2017/18:2487 av m.fl. beklagar att partiets förslag om en restriktiv migrationspolitik inte har fått gehör. Detta har enligt partiet medfört att kostnaderna för migration har ökat kraftigt på samma gång som resurserna till vård och omsorg har minskat. Detta har i förlängningen inneburit att medborgarna tvivlar på värdet i samhällskontraktet och därför inte heller ser någon nytta med att betala skatt till gemensamma angelägenheter. En stor grupp av arbetssökande, huvudsakligen nyanlända invandrare, når inte upp till de krav som ställs på den svenska arbetsmarknaden. De förslag till lösningar som framförs av övriga partier, att antingen utbilda nyanlända eller sänka trösklarna till arbetsmarknaden, avvisas av . Eftersom många inte ens har slutförd grundskoleutbildning anser partiet att utbildning inte är en framkomlig väg för att inom en överskådlig framtid möta behovet av kvalificerad arbetskraft. Partiet kan inte heller tänka sig att sänka trösklarna eftersom man likställer det med att sänka kraven eller att sänka lönen, vilket enligt partiet rimmar illa med målsättningen att ska förbli en kunskapsnation. Av detta drar slutsatsen att det måste till andra och helt nya lösningar. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är ca lägre än regeringens förslag. Partiet menar att regeringens och tidigare regeringars politik på integrationsområdet är misslyckad. Partiet anser att en effektiv politik för återvandring är en ofrånkomlig del av lösningen. avvisar regeringens förslag om en ny jämställdhetsmyndighet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är ca lägre än regeringens förslag. anser att det är hög tid att reformera Arbetsförmedlingen, en myndighet som byggdes för en annan tid och som inte kan hantera dagens dynamiska och mångfacetterade arbetsmarknad. Myndighetens resultat i meningen övergångar till reguljära arbeten, inte till subventionerade anställningar, kan enligt partiet inte beskrivas som annat än uselt. Med inspiration från utländska exempel föreslås det att Arbetsförmedlingens åtgärder och program ersätts och att det är dags att öppna upp för aktörer som privata, sociala och icke vinstdrivande företag. För dessa aktörers arbete med matchningsuppdraget gör en satsning på upphandling av kompetensförstärkning. Eftersom arbetslöshetsförsäkringen är helt avgörande för hur arbetsmarknaden fungerar bör den enligt betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen och därmed vara helt skattefinansierad. För att öka tryggheten i systemet föreslås också att taket i ersättningen höjs kraftigt för att sedan trappas av. Dessutom föreslår ett program för lärlings-anställningar där oprövad ungdom eller utrikes födda kan komma i fråga. Arbetsgivaren är helt befriad från arbetsgivaravgift, och i anställningen ingår både utbildning i teoretiska kärnämnen och yrkespraktik. På budgetens inkomstsida föreslås bl.a. en slopad utfasning av jobbskatteavdraget och en sänkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. För i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. framstår det som uppenbart att behöver ett nytt ledarskap som kan stoppa samhällets ökande tudelning. Inte minst på arbetsmarknaden växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. För att fler nyanlända invandrare ska få jobb krävs det enligt bl.a. att ingångslönerna anpassas till de nyanländas produktivitet, att arbetsmarknaden är flexibel och att egenföretagande underlättas. Förutom de alliansgemensamma förslagen om inträdesjobb, nedläggningen av Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och reformeringen av RUT-avdraget lyfter fram ett antal förslag med koppling till områdena arbetsmarknad och arbetsliv samt jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som ligger ca lägre än regeringens förslag. För att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, föreslås bl.a. att etableringsersättningen görs om till ett etableringslån. För att öka drivkrafterna till jobb bland nyanlända vill partiet återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. Till de förslag som ger ökade utgifter hör också bl.a. att samhällsorientering för asylsökande görs obligatorisk och tidigareläggs. avvisar regeringens förslag om en ny jämställdhetsmyndighet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger ca lägre än regeringens förslag. vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknads-politiska åtgärder. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. I stället bör nystartsjobben utvecklas. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer och på så sätt förbättra matchningen föreslås att en s.k. arbetsförmedlarpeng införs 2019. Tanken är att Arbetsförmedlingens roll som matchningsaktör fasas ut . Partiet vill även avveckla Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag för att i stället återföra ansvaret för mottagandet till kommunerna. För långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar som innebär att den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag som erbjuder handledning och kompetensutveckling, som personen får prova på att jobba hos en annan arbetsgivare som inte behöver bära arbetsgivaransvaret. För att arbetslöshetsförsäkringen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring måste den enligt möjliggöra en trygg omställning som det ska löna sig att arbeta. Därför bör taket i ersättningen sänkas och avtrappningen bör ske snabbt och likformigt. På budgetens inkomstsida föreslås bl.a. ett s.k. ingångsavdrag som innebär att ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger under de två första år som en person är verksam på den svenska arbetsmarknaden. Avsikten är att fler ska få ett enklare inträde på arbetsmarknaden. Partiet föreslår även sänkt skatt med sikte på låg- och medelinkomsttagare och en slopad avtrappning av jobbskatteavdraget. I partimotion 2017/18:3752 av m.fl. menar att dagens arbetsmarknad inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Fler måste få realistiska chanser till jobb och egen försörjning. Därför behöver arbetsmarknaden mer av flexibilitet, och för att skapa fler jobb måste den även öppnas för fler enkla jobb. Förutom de alliansgemensamma förslagen om inträdesjobb, nedläggningen av Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och reformeringen av RUT-avdraget lyfter Liberalerna fram ett antal förslag med koppling till områdena arbetsmarknad och arbetsliv samt jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. För utgiftsområde 13 föreslår Liberalerna en ram som ligger ca högre än regeringens förslag. Liberalerna säger sig inte kunna acceptera alltför restriktiva och inhumana regler för asylpolitiken. Partiet värnar om rätten för barnfamiljer att återförenas även vid tillfälliga uppehållstillstånd och oavsett skyddsskäl, vilket ger ökade utgifter för utgiftsområdet. Mäns våld mot kvinnor är enligt Liberalerna det mest extrema uttrycket för kvinnors utsatthet och har sin grund i ojämställdheten. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna. Liberalerna föreslår bl.a. att det civila samhället och organisationer som arbetar med hedersfrågor får ett ökat stöd. Liberalerna menar att det också handlar om att motverka framväxten av segregation och en situation där samhällets institutioner i utsatta områden utmanas av parallella strukturer med egen normbildning, ekonomi och rättskipning. När det gäller segregationen vill partiet i stället för att som regeringen föreslår inrätta en delegation införa ett permanent prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i utsatta områden. För utgiftsområde 14 föreslår Liberalerna en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. Liberalerna anser att regeringens utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna främst bidrar till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold arbetslöshet. Liberalerna vill i stället effektivisera anställningsstöden, bl.a. genom att sammanföra dem till en ny anställningssubvention, s.k. nystartsjobb plus med ett lönetak på . På budgetens inkomstsida föreslås bl.a. en höjning av brytpunkten för statlig inkomstskatt från dagens ca till samt en slopad avtrappning av jobbskatteavdraget för månadsinkomster . Enligt i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. hör tudelningen på arbetsmarknaden till en av mest angelägna utmaningar. Enligt partiet måste det öppnas upp för fler typer av jobb, och då går det inte att benämna jobb som fina eller fula. För att bredda arbetsmarknaden för grupper som har svårast att komma in på den måste kostnaderna för att anställa kraftfullt sänkas. Förutom de alliansgemensamma förslagen om inträdesjobb, nedläggningen av Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och reformeringen av RUT-avdraget lyfter fram ett antal förslag med koppling till områdena arbetsmarknad och arbetsliv samt jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. föreslår att den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds förläggs redan till asyltiden. Avsikten med detta s.k. asylprogram är att förkorta etableringstiden och bryta den passivitet och den otydlighet om framtiden som den utdragna handläggningen av asylansökan innebär. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav vid det egna asylboendet, det kan gälla t.ex. lokalvård och trädgårdsarbete. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Satsningarna inom asylprogram görs på andra utgiftsområden. avvisar regeringens förslag om en ny jämställdhetsmyndighet. Partiet anser att det finns ett behov av samordning på jämställdhetspolitikens område men föreslår i stället en delegation för jämställdhet. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. ställer sig kritiska till det stora antalet olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser som finns inom arbetsmarknadspolitiken. För mindre nogräknade företag ger de statliga arbetsmarknadsåtgärderna en möjlighet att maximera lönsamheten, vilket snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Arbetsmarknadspolitiken behöver enligt en grundlig renovering, och partiet föreslår bl.a. att snabbspåren och de moderna beredskapsjobben avskaffas. Stark kritik riktas även mot arbetsmarknadsutbildningen, vars resultat enligt är undermåliga och verkar kontraproduktivt för möjligheten att få ett jobb. Arbetsmarknadsutbildningen bör därför avvecklas till förmån för fler platser inom yrkesvuxenutbildningen. föreslår även att bl.a. extratjänsterna avvecklas. En typ av subventionerade anställningar som menar fyller en viktig funktion är lönestöden för personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. ställer sig bakom regeringens förslag om ökade lönebidrag för denna grupp. För personer som varit frånvarande från arbetsmarknaden föreslår dessutom bl.a. ett handledarstöd hos arbetsintegrerande sociala företag. På budgetens inkomstsida föreslås bl.a. ett dubbelt jobbskatteavdrag för nyanlända invandrare och personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Utskottet lämnar i det följande sin övergripande bedömning av ramnivåerna och kommenterar vissa reformer för att senare, i betänkandena /18:AU1 och 2017/18:AU2, återkomma till en mer detaljerad behandling av regeringens förslag. Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen fortsätter att öka och allt fler deltar i arbetskraften. Sedan regeringen tillträdde 2014 har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer till följd av en god konjunktur, en växande befolkning och regeringens reformer. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU och den högsta i .