yttr · H505SkU1y · 2017-11-07 00:00:00 — För att uppnå värdesäkring av de föreslagna skattenivåerna och upprätthålla miljöstyrningen anser regeringen att en årlig indexering bör införas så att skattesatserna för flygresor följer den allmänna prisnivån. Regeringen föreslår därför en årlig omräkning av skattesatserna i lagen om skatt på flygresor och att omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på faktiska förändringar av KPI. När det gäller frågan om skattskyldighet gör regeringen bedömningen att det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldig. Varje flygföretag har en s.k. ICAO-kod, benämnd ICAO-designator, som kan härledas till flygföretagets driftstillstånd. Enligt utredningen råder det samstämmighet om att det flygföretag under vars ICAO-kod flygningen utförs också bör vara det flygföretag som ska vara skattskyldigt för flygskatten. Det innebär enligt regeringen att ett flygföretag bör få ta ansvaret för flygskatt för alla sina egna operationer från i eget flygplan eller genom inhyrd kapacitet. Vad gäller tidpunkten för skattskyldigheten är det först när flygplanet lyfter från flygplatsen i som det går att fastställa hur många beskattningsgrundande passagerare som reser med planet. Regeringen föreslår därför att skattskyldigheten ska inträda när ett flygplan med beskattningsgrundande passagerare lyfter från en flygplats i . Regeringen föreslår att den nya flygskatten ska omfattas av skatteförfarandelagen. Regeringen anser att det är mest lämpligt att knyta beskattningsförfarandet direkt till vad som gäller för andra punktskatter. Beskattning bör i största möjliga utsträckning utövas av . Inom finns vidare nödvändig kompetens för att sköta beskattningsfrågor och de nödvändiga administrativa systemen. Regeringen gör därför bedömningen att det är lämpligast att är beskattningsmyndighet för flygskatten. Enligt lagförslaget kommer både svenska och utländska flygföretag att bli skattskyldiga för flygskatt. Att införa ett krav på en skatterepresentant för flygföretag som har säte inom EU, men som saknar fast driftställe i , är inte förenligt med (jämför t.ex. dom kommissionen mot , C-678/11, EU:C:2014:2434). I praktiken kommer ett krav på en skatterepresentant att träffa enbart flygföretag med säte i ett land utanför EU. Det är enligt regeringens mening mindre lämpligt att föra in ett krav som tvingar en del utländska skattskyldiga att ha en representant i . Regeringen gör därför bedömningen att det inte ska införas någon skyldighet för en skattskyldig fysisk person som inte är bosatt i , eller en skattskyldig juridisk person som inte har fast driftställe i , att företrädas av en representant som är godkänd av . I partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkande 15 säger nej till införandet av en nationell flygskatt och föreslår i stället att flygets klimatpåverkan ska minskas genom att satsa på förnybart flygbränsle. Flygskatter, utformade som en fast avgift per resenär, har visat sig ha omfattande negativa samhällsekonomiska effekter. Globala utmaningar kräver globala lösningar och internationellt samarbete. I motion 2017/18:1281 av (M) föreslås att ska avslå regeringens förslag på införandet av en ny flygskatt. En nationell flygskatt är en ensidig nationell skatt som snedvrider konkurrensförhållanden i som de positiva miljöeffekterna är ytterst marginella. Vidare försvagar den konkurrenskraften och slår hårdast mot de delar av som har stora avstånd. I motion 2017/18:1333 av (M) anförs att remissinstanserna i huvudsak har varit negativa till införandet av en flygskatt eftersom det skulle drabba svensk konkurrensförmåga och företagande negativt och miljövinsterna enbart skulle vara marginella. bör därför följa remissinstansernas samlade rekommendationer. I motion 2017/18:1348 av (M) föreslås att den nuvarande beskattningen på flygtrafik ska bevaras. Införandet av en flygskatt skulle leda till färre jobb, göra det svårare för flyget att genomföra sin gröna omställning och försämra tillgängligheten i . I partimotion 2017/18:2487 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del säger nej till införandet av en flygskatt. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till de negativa konsekvenserna. I partimotion 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 i denna del anförs att den föreslagna flygskatten slår hårt mot orter på landsbygden, inte ger några incitament till en omställning av flygets energianvändning och har låg klimateffekt. föreslår i stället att det ska införas ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle för alla flygplan som tankas i . I kommittémotion 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 3 anförs att införandet av en nationell flygskatt skulle försämra konkurrenskraft gentemot andra länder, försämra tillgängligheten i vårt land och inte ge incitament till en omställning av flygets energianvändning. föreslår i stället att det ska införas ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle för alla flygplan som tankas i . I partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del motsätter sig Liberalerna införandet av en flygskatt och föreslår att en europeisk flygskatt ska införas. En europeisk flygskatt bör vara utformad så att den inte träffar all flygtrafik lika, utan i stället främjar flyg med lägre klimat- och miljöpåverkan. I partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkande 5 i denna del tillbakavisar regeringens förslag om införande av flygskatt och om att kompensera regionala flygplatser för införandet av skatten. Utskottet anser att även flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader. Utskottet anser vidare att det är nödvändigt med styrmedel som uppmuntrar konsumenterna att välja mer miljövänliga alternativ och som kan leda till minskade koldioxidutsläpp, mindre klimatpåverkan och en ökad möjlighet att uppnå målen i det klimatpolitiska ramverket. En flygskatt innebär också att producenternas incitament att ta fram mer miljövänliga alternativ ökar. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att användandet av biobränslen inom flyget ska uppmuntras och att en utredning därför ska tillsättas för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen förnybara bränslen. Regeringen gör även en satsning på utveckling och forskning när det gäller biobränsle för flyg. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens utredning och avstyrker därför motionsförslagen om att det ska införas ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle för alla flygplan som tankas i . Utskottet har inte något att invända mot utformningen av skatten, utan tillstyrker förslaget i dess helhet. Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att frysa indexomräkningen av drivmedelsskatterna . Jämför avvikande mening 1 (M). har det gjorts en årlig indexomräkning av koldioxid- och energi-skattesatserna i syfte att realvärdesäkra dem. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) i förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. För bensin och dieselbränsle görs och framåt även en årlig omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av BNP. Beräkningen av skattesatser görs utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisindex (KPI) som alltså tillämpas skattesatser. Index har ökat . För bensin och dieselbränsle görs även en omräkning med ett schabloniserat årligt tillägg av till KPI-omräkningen för att beakta utvecklingen av BNP. Beräknat utifrån den årliga indexförändringen med tillägget om räknas skattesatser på bensin och dieselbränsle upp . Den tillkommande omräkningen sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten men uttrycks som en höjning av energiskatten. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på bränslet i motsvarande utsträckning förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Jämfört med skattesatser på bränslen medför omräkningen att skatten på bensin miljöklass 1 höjs med per liter (inklusive mervärdesskatt). Skatten på dieselbränsle miljöklass 1 höjs med per liter (26,inklusive mervärdesskatt). Regeringens förslag om att samordna beskattningen av bensin och dieselbränsle med reduktionspliktssystemet innebär dock bl.a. att nya skattesatser för samtliga bränslen läggs fast i 2 kap. 1 § LSE. Dessa nya skattesatser föreslås träda i kraft . Detta innebär alltså att de omräknade skattesatserna på bränslen endast kommer att tillämpas i de fall då skattskyldighet inträder –. I de fall då skattskyldighet inträder fr.o.m. gäller de skattesatser som framgår av den föreslagna lydelsen av 2 kap. 1 § LSE. Energiskattesatsen på elektrisk kraft fr.o.m. följer av 11 kap. 3 § LSE. För energi-skattesatsen på elektrisk kraft görs beräkningen av skattesats utifrån den faktiska förändringen i KPI . Index har ökat . anför följande i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkande 5 i denna del. Regeringen har aviserat kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Som ett första steg för att avskaffa överindexeringen fryser den extra uppräkning som ska ske 2018. I kommittémotion 2017/18:3295 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att regeringen utöver vanlig indexering infört en årlig omräkning av bensin- och dieselskattesatserna. föreslår därför att regeringens överindexering av drivmedelsskatterna ska avskaffas. I motion 2017/18:3640 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att skattehöjningen på bensin och diesel blir ett hårt slag mot företagande och boende på landsbygden. Den indexuppräkning som börjar gälla 2017 innebär en automatisk höjning av skatten på drivmedel utan att beslut behöver fattas av . Världens högsta skatter på bensin och diesel kommer vidare att innebära att konkurrenskraft försämras. För att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna och för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag föreslog regeringen i budget-propositionen att energiskatten på bensin och diesel skulle höjas. Regeringen föreslog vidare att den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen skulle behållas samt att konstruktionen skulle ändras genom att man skulle beakta även BNP-utvecklingen. beslutade i enlighet med förslagen. påverkas beräkningen i de fall då skattskyldighet inträder fr.o.m. av regeringens förslag till ett reduktionspliktssystem. Utskottet finner nu inte något skäl att tillstyrka förslag om att inte omräkna koldioxid- och energiskatterna enligt regeringens förslag, varför motionerna avstyrks i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en ökad nedsättning av koldioxidskatten på diesel som används i jordbruket, om ytterligare nedsättning av koldioxidskatten och om att avskaffa skattereduktionen i samma sektorer. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I partimotion 2017/18:3681 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås en ökad nedsättning av koldioxidskatten på diesel i jordbruket med per liter utöver regeringens nivå. Konkurrenskraften i jord- och skogsbruket behöver värnas och stärkas genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. föreslår i partimotion 2017/18:2487 av m.fl. yrkande 3 att återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk ska höjas till dansk nivå mot bakgrund av att svenska och danska bönder verkar på en gemensam europeisk marknad. I partimotion 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås bl.a. en höjning av återbetalningen av dieselskatten med för att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft och möjlighet att fortsätta att producera mat och skapa jobb och miljövärden i . I partimotion 2017/18:3752 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del föreslås att dieselsubventionerna inom jordbruket successivt avskaffas. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 13 i denna del och yrkande 35 i denna del föreslås att nedsättningen av energiskatten på diesel för arbetsmaskiner i jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet ska avskaffas. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Liberalerna föreslår vidare i samma motion yrkande 35 i denna del att skattereduktionerna vid användning av fossilt bränsle inom jord- och skogsbruket ska avskaffas. I enlighet med klimatavtalet från måste subventioner till fossila bränslen bort. I partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del föreslår att skatten på diesel som används i jordbruket ska sänkas med per liter för att stärka jordbrukets konkurrenskraft och påskynda omställningen till en klimatneutral produktion. I kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås likaså att skatten på diesel som används i jordbruket ska sänkas med per liter för att stärka jordbrukets konkurrenskraft och påskynda omställningen till en klimatneutral produktion. Med hänsyn till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i gjorde regeringen bedömningen i budgetpropositionen att näringarna borde kompenseras fullt ut för den höjning av energiskatten på dieselbränsle som gjordes 2016. Regeringen föreslog därför att befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbets-maskiner i jord-, skogs- och vattenbruksverksamheterna skulle ökas. Regeringen föreslog vidare att en ytterligare befrielse från koldioxidskatt t.o.m. skulle medges i syfte att kompensera för energiskattehöjningen på dieselbränsle. beslutade i enlighet med förslagen. gäller skattenedsättningen även för fartyg som används inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna. Utskottet finner nu inte skäl att tillstyrka förslag om förändringar på området och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa en läckageskatt, om att införa skatt på avfallsförbränning, plastpåsar, torv och icke återvunna textilier samt om att införa en kemikalieskatt på kläder och skor och en avgift på dubbdäck. Utskottet avstyrker vidare motionsförslagen om att slopa skatten på egenproducerad solel, om att nedsättningen av koldioxid- och energiskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet ska avskaffas, om att naturgas i transportsektorn ska beskattas enligt samma princip som för drivmedel, om att elburen kollektivtrafik ska skattebefrias, om att nedsättningen av energiskatt på el ska gälla för mindre fartyg samt om att återbetalningen av kväveoxidavgiften ska fasas ut. Jämför avvikande mening 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I kommittémotion 2017/18:2523 av m.fl. yrkande 3 i denna del föreslår att skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el ska slopas. Skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el innebär kostnader i statsbudgeten – budgeteras till skatteutgiften. Skattereduktionen riskerar att bli kostsam och dessutom få till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får reducerade intäkter. I partimotion 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del föreslås att en punktskatt på förbränning av avfall ska införas för att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet. En sådan skatt bör omfatta allt avfall, exklusive farligt avfall, och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. föreslår vidare i samma motion yrkandena 3 och 4 i denna del att återbetalningen av kväveoxidavgiften helt ska fasas ut och att avgiften därmed ska göras om till en skatt. föreslår också i samma motion yrkandena 3 och 4 i denna del att nedsättningen av koldioxid- och energiskatt på diesel till fordon som används i gruvindustriell verksamhet ska slopas. Nedsättningar av energi- och koldioxidskatterna för fordon minskar den miljöstyrande effekten. föreslår i samma motion yrkande 3 i denna del att nedsättningen av energiskatten på el ska gälla även för mindre fartyg för att inte hämma omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken, att en miljöskatt på plastpåsar om ska införas för att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall och minska användningen av tunna plastpåsar, att naturgasen som används i transportsektorn ska beskattas enligt samma princip som för bensin och diesel för att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, s.k. biogas, att elburen kollektivtrafik ska skattebefrias för att påskynda introduktionen av eldrivna bussar i kollektivtrafiken samt att skatten på solenergi som produceras för eget bruk ska slopas och att en möjlighet till skatteavdrag om du är bosatt i en lägenhet men är andelsägare i en mikroproduktionsanläggning ska införas. föreslår slutligen i samma motion yrkandena 3 och 4 i denna del att en kemikalieskatt på kläder och skor ska införas. Skatten föreslås uppgå till per kilo för kläder och skor som innehåller ett farligt beskattningsämne och ska ökas till per kilo om tre beskattningsbara ämnen förekommer eller om innehållet är okänt. I partimotionerna 2017/18:2820 av m.fl. yrkande 13 i denna del och 2017/18:3752 av yrkande 3 i denna del föreslår Liberalerna att nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet ska slopas. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. I partimotionerna 2017/18:2820 av m.fl. yrkande 31 i denna del och 2017/18:3752 yrkande 3 i denna del föreslår Liberalerna att det ska införas en avgift på plastpåsar för att styra konsumtionen mot mer återvinning och förnybara råvaror. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. yrkandena 26 och 35 i denna del och i kommittémotion 2017/18:2819 av m.fl. yrkande 4 föreslår Liberalerna att en ny läckageskatt för jordbruket ska införas för att minska jordbrukets allmänna miljöpåverkan. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden, och förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett miljöproblem. I partimotion 2017/18:3752 av yrkande 3 i denna del föreslår Liberalerna vidare att skatten på egenproducerad solel ska avskaffas och att skattefriheten för småskalig elproduktion ska återställas. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla, oavsett anläggningens toppeffekt. I samma motion yrkande 3 i denna del föreslås vidare att en dubbdäcksavgift ska införas för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför. I partimotion 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås att skattebefrielsen på torv ska slopas och att en koldioxidskatt ska införas, att en ny skatt på plastpåsar i detaljhandeln på per påse ska införas för att minska användningen av konventionella plaster i engångsartiklar och ersätta dem med biologiskt nedbrytbara alternativ, att en skatt på avfallsförbränning på per ton förbränt avfall ska införas, att en råvaruskatt på per ton på icke återvunna textilier ska införas samt att nedsättningarna av koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet ska slopas. I kommittémotion 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 20 föreslås att en dubbdäcksavgift ska införas. I kommittémotion 2017/18:2609 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att nedsättningarna av koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet i nästa steg ska slopas helt. föreslår vidare att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv ska tas bort. I kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv ska tas bort eftersom aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att den skatt på gödselmedel som avskaffats inte bör återinföras. Regeringen uttalade att man inte har för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 och att man avser att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridning av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Utskottet bör inte föregripa regeringens analys och avstyrker därför motionsförslaget om att införa en läckageskatt. För att säkerställa att energiskatten även efter den generella skatte-höjningen på dieselbränsle motsvarar energiskatten på eldningsolja som används av industrin utanför handelssystemet föreslog regeringen i budget-propositionen att den procentuella energiskattebefrielsen för diesel-bränsle som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet skulle ökas. beslutade i enlighet med förslaget. Utskottet finner nu inte något skäl att tillstyrka förslag om förändringar på området, varför motionerna avstyrks i motsvarande delar. har avslagit motionsförslag om att nedsättningen av energiskatt på el ska gälla även för mindre fartyg och hänvisat till finansministerns svar på fråga 2015/16:1547 av (C) Energiskatt för mindre fartyg och pendelfartyg (yttr. 2016/17:SkU1y). Finansministern anförde följande. Frågan ställs mot bakgrund av den bestämmelse som medger en skattenedsättning för förbrukning av el ombord på vissa skepp då de ligger i hamn, s.k. . Skattenedsättningen träffar endast el som förbrukas i skepp med en bruttodräktighet om minst 400. har t.o.m. rätt att tillämpa nedsatt energiskatt för i enlighet med ett beslut från rådet. Då skattenedsättningen infördes motiverades åtgärden med att den ansågs utgöra en effektiv metod för att sänka utsläppen från fartyg i hamn. De största miljövinsterna ansågs kunna uppnås om skattenedsättningen träffade större skepp i yrkesmässig sjöfart. Gränsen om en bruttodräktighet om minst 400 valdes mot denna bakgrund då den absoluta merparten av de fartyg som bedriver internationell trafik och fartyg av större storlek som bedriver nationell trafik skulle komma att omfattas. Regeringen har ställt upp ambitiösa klimatmål och anser det vara angeläget att öka den miljöstyrande effekten av skatt på energi. Det är också angeläget att de åtgärder som regeringen föreslår är kostnadseffektiva och leder till största möjliga miljönytta. Jag anser att den av den tidigare regeringen valda gränsen för aktuell skattenedsättning är väl avvägd. Utskottet ser inte något skäl att nu göra en annan bedömning och avstyrker det aktuella motionsförslaget. För att främja introduktionen på marknaden av eldrivna bussar beslutade 2016 efter förslag av regeringen att införa en elbusspremie. Utskottet delar regeringens bedömning att eldrivna bussar har stor potential att minska klimatutsläpp, luftföroreningar och buller. I budgetpropositionen uttalade regeringen att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det finns därmed enligt regeringen starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna att inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet bevilja nedsatt skatt för elbussar begränsade. Regeringen har även i budgetpropositionen gjort bedömningen att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett mer lämpligt styrmedel än sänkt elskatt. Regeringen anser därför att det nu saknas tillräckliga skäl för att gå vidare med ett förslag om skattenedsättningar för bl.a. elbussar. Utskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning än regeringen och avstyrker därför motionsförslaget i motsvarande del. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel.