yttr · H505AU1y · 2017-10-24 00:00:00 — Liksom utskottet välkomnar omläggningen av regelverket för nyanlända invandrares etablering, som utgör en del av uppgörelsen om migration mellan regeringen och allianspartierna . ser dock behov av fler åtgärder på området än vad regeringen och utskottet gör. För att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, föreslås bl.a. att etableringsersättningen görs om till ett etableringslån. För att öka drivkrafterna till jobb bland nyanlända vill återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. Vidare anser jag att det finns ett stort värde i att nyanlända tidigt får ta del av det svenska samhället och kunskap om hur det fungerar. föreslår att samhällsorientering för asylsökande görs obligatorisk och tidigareläggs. Jag håller inte med utskottet när det gäller behovet av en ny jämställdhetsmyndighet utan anser att befintliga verksamheter såsom den mot hedersförtryck vid i , verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid i liksom samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel som bedrivs vid i ska behållas. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger ca lägre än regeringens förslag. , tillsammans med de övriga allianspartierna, vill införa s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. När det gäller Arbetsförmedlingen har jag till skillnad från utskottet inte förtroende för myndighetens verksamhet eller att den förmår förbättra resultaten och klara sin uppgift. är tillsammans med de övriga allianspartierna överens om att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form ska läggas ned. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. I stället bör nystartsjobben, det enklaste anställningsstödet utvecklas. Detta stöd är dessutom en rättighet för långtidsarbetslösa; därför kan eventuella problem med stigmatisering till följd av snäv fokusering antas vara mindre. För långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar som innebär att den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag som erbjuder handledning och kompetensutveckling, som personen får prova på att jobba hos en annan arbetsgivare som inte behöver bära arbetsgivaransvaret. Reformen är tänkt att ersätta extratjänsterna och innebär totalt sett minskade utgifter. För att arbetslöshetsförsäkringen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring måste den enligt möjliggöra en trygg omställning som det ska löna sig att arbeta. Därför bör taket i ersättningen sänkas, och avtrappningen bör ske snabbt och likformigt. På budgetens inkomstsida är tillsammans med de övriga allianspartierna bl.a. överens om att taket för RUT-avdraget ska tredubblas samt att reformen ska utvidgas till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. föreslår även bl.a. ett s.k. ingångsavdrag som innebär att ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger under de två första år som en person är verksam på den svenska arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2017/18:3716 (C) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (L) (L) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, där arbetsmarknadspolitiken utgör en viktig del, håller vi inte med utskottet om att är på rätt väg. befinner sig förvisso i en högkonjunktur, men det är en ovanlig högkonjunktur. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att har strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, som till övervägande del består av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Lägg dessutom till att regeringen har förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. riktar i sin senaste rapport skarp kritik mot regeringen för att budgeten är kraftigt underfinansierad och har för lite strukturella reformer. gör bedömningen att den expansiva budgeten driver på tillväxten i sysselsättningen 2018, men att bara en liten del av åtgärderna på kan ses som strukturella, i den meningen att de bidrar till att varaktigt höja sysselsättningen. För att den relativt låga arbetslösheten inte åter ska stiga krävs det att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Men regeringen står utan en effektiv jobbpolitik och förefaller sakna ambitioner när det gäller att presentera en samlad strategi som kan leda till en varaktig höjning av sysselsättningen. Liberalerna anser att politiken bör ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Regeringens arbetslöshetsmål styr fel, är oklart formulerat och kommer av allt att döma inte att nås. Regeringens mål har vid upprepade tillfällen kritiserats av , som anser att det borde omformuleras till separata sysselsättningsmål för olika grupper, exempelvis asylinvandrare, unga lågutbildade och långtidsarbetslösa. Liberalerna föreslår därför, grundat i Finanspolitiska rådets reformförslag, att inför ett nytt sysselsättningsmål med ett tydligt huvudmål: ska 2025 ha 70 procents sysselsättning i åldrarna 15–. Dagens arbetsmarknad inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Fler måste få realistiska chanser till jobb och egen försörjning. Därför behöver arbetsmarknaden mer av flexibilitet, och för att skapa fler jobb måste det även öppnas upp för fler enkla jobb. I detta yttrande uppmärksammar jag några av de reformer Liberalerna har på området och viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen. I de kommande betänkandena /18:AU1 och 2017/18:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår Liberalerna en ram som ligger ca högre än regeringens förslag. Liberalerna anser liksom regeringen att svensk migrationslagstiftning behöver ligga mer i linje med andra europeiska länder, men vårt parti kan inte acceptera alltför restriktiva och inhumana regler för asylpolitiken. Liberalerna vill värna familjeåterförening, och våra förslag uppskattas leda till ca 6 000 fler beviljade och mottagna anhöriginvandrare 2018. Det liberala jämställdhetsuppdraget tar sikte på kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det handlar om att frigöra individen genom att bekämpa den bristande jämställdheten och de värderingar som ligger bakom. Jag instämmer med utskottet när det gäller behovet av en ny jämställdhetsmyndighet och delar utskottets bedömning att en sådan myndighet kan bidra till att jämställdhetspolitiken genomförs på ett effektivt sätt. När det gäller frågor om hedersrelaterat våld och förtryck vill jag påminna om utskottets tidigare ställningstagande att i får behålla det nationella uppdraget till 2020 (jämför bet. 2016/17:AU5). Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck anser jag vara en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna . Liberalerna föreslår bl.a. att det civila samhället och organisationer som arbetar med hedersfrågor får ett kraftigt ökat stöd. Det handlar även om att motverka framväxten av segregation och en situation där samhällets institutioner i utsatta områden utmanas av parallella strukturer med egen normbildning, ekonomi och rättskipning. När det gäller segregationen vill Liberalerna i stället för att inrätta en delegation som utskottet förordar införa ett permanent, prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i utsatta områden. För utgiftsområde 14 föreslår Liberalerna en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. Liberalerna, tillsammans med de övriga allianspartierna, vill införa s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Liksom utskottet välkomnar Liberalerna omläggningen av regelverket för nyanlända invandrares etablering, som utgör en del av uppgörelsen om migration mellan regeringen och allianspartierna . Liberalerna ser dock behov av fler åtgärder på området än vad regeringen och utskottet gör. När det gäller Arbetsförmedlingen har jag till skillnad från utskottet inte förtroende för myndighetens verksamhet eller att den förmår förbättra resultaten och klara sin uppgift. Liberalerna är tillsammans med de övriga allianspartierna överens om att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form ska läggas ned. Liberalerna anser att regeringens utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna främst bidrar till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold arbetslöshet. Liberalerna vill i stället effektivisera anställningsstöden, bl.a. genom att sammanföra dem till en ny anställningssubvention, s.k. nystartsjobb plus med ett lönetak på . På budgetens inkomstsida är Liberalerna tillsammans med de övriga allianspartierna bl.a. överens om att taket för RUT-avdraget ska tredubblas samt att reformen ska utvidgas till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Liberalerna vill även bl.a. höja brytpunkten för statlig inkomstskatt och slopa avtrappningen av jobbskatteavdraget för månadsinkomster . Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2017/18:3752 (L) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (KD) (KD) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, där arbetsmarknadspolitiken utgör en viktig del, håller vi inte med utskottet om att är på rätt väg. befinner sig förvisso i en högkonjunktur, men det är en ovanlig högkonjunktur. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att har strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, som till övervägande del består av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Lägg dessutom till att regeringen har förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. riktar i sin senaste rapport skarp kritik mot regeringen för att budgeten är kraftigt underfinansierad och har för lite strukturella reformer. gör bedömningen att den expansiva budgeten driver på tillväxten i sysselsättningen 2018, men att bara en liten del av åtgärderna på kan ses som strukturella, i den meningen att de bidrar till att varaktigt höja sysselsättningen. För att den relativt låga arbetslösheten inte åter ska stiga krävs det att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Men regeringen står utan en effektiv jobbpolitik och förefaller sakna ambitioner när det gäller att presentera en samlad strategi som kan leda till en varaktig höjning av sysselsättningen. I får fler chansen till arbetsgemenskap, och vårt mål är att alla ska kunna jobba av sin förmåga, men för att det ska bli möjligt krävs omfattande reformer för att vända utvecklingen och skapa en arbetsmarknad där alla får plats. Vad behöver är en arbetsmarknad med mindre byråkrati, sänkta marginaleffekter, ökad matchning och fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. Vägen till arbete ska inte bli smalare – den ska bli bredare. I detta yttrande uppmärksammar jag några av de reformer har på området och viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen. I de kommande betänkandena /18:AU1 och 2017/18:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. Liksom utskottet välkomnar omläggningen av regelverket för nyanlända invandrares etablering, som utgör en del av uppgörelsen om migration mellan regeringen och allianspartierna . ser dock behov av fler åtgärder på området än vad regeringen och utskottet gör. föreslår att den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds förläggs redan till asyltiden. Avsikten med detta s.k. asylprogram är att förkorta etableringstiden och bryta den passivitet och den otydlighet om framtiden som den utdragna handläggningen av asylansökan innebär. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav vid det egna asylboendet, det kan t.ex. gälla lokalvård och trädgårdsarbete. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Satsningarna på asylprogrammet görs inom andra utgiftsområden. Jag håller inte med utskottet när det gäller behovet av en ny jämställdhetsmyndighet. Jag anser att det finns ett behov av samordning på jämställdhetspolitikens område men föreslår i stället en delegation för jämställdhet. På samma gång bör verksamheten mot hedersförtryck vid i stärkas och permanentas, och verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid i behållas. Även samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel som bedrivs vid i bör behållas. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. , tillsammans med de övriga allianspartierna, vill införa s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. När det gäller Arbetsförmedlingen har jag till skillnad från utskottet inte förtroende för myndighetens verksamhet eller att den förmår förbättra resultaten och klara sin uppgift. är tillsammans med de övriga allianspartierna överens om att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form ska läggas ned. Till de av Arbetsförmedlingens program som verkligen inte fungerar tillfredsställande hör arbetsmarknadsutbildningen, vars resultat verkar kontraproduktivt för möjligheten att få ett jobb. Arbetsmarknadsutbildningen bör därför avvecklas till förmån för fler platser inom yrkesvuxenutbildningen. föreslår även att bl.a. extratjänsterna avvecklas. En typ av subventionerade anställningar som menar fyller en viktig funktion är lönestöden för personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. ställer sig bakom regeringens förslag om ökade lönebidrag för denna grupp. För personer som varit frånvarande från arbetsmarknaden föreslår bl.a. ett handledarstöd hos arbetsintegrerande sociala företag. På budgetens inkomstsida är tillsammans med de övriga allianspartierna bl.a. överens om att taket för RUT-avdraget ska tredubblas samt att reformen ska utvidgas till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. vill även införa bl.a. ett dubbelt jobbskatteavdrag för nyanlända invandrare och personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2017/18:3798 (KD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. [1] Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:316). [2] Höständringsbudget (prop.2017/18:2).