ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · H405JuU7y · 2017-01-17 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H405FöU5y · 2017-04-25 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelse 2015/16:75, skrivelser till regeringen – åtgärder , och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdags-skrivelser som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Inga följdmotioner föreligger. Totalt redovisar regeringen 25 riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av försvarsutskottets betänkanden (s. 246 – 247), en skrivelse /11, en skrivelse /12, tre skrivelser /13, två skrivelser /15, 15 skrivelser /16 och tre skrivelser /17. Av dessa redovisas 15 som slutbehandlade. För övriga redovisas beredningsläget. Utskottet kan konstatera att regeringen antingen har vidtagit åtgärder eller påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte slutbehandlats. Utskottet är positivt till detta. Utskottet vill framhålla vad som tillkännagivits regeringen när det gäller centrum med specialistkompetens i och forskning om veteraner i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (2014/15:FöU7). I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att inrätta ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. Utskottet ser positivt på detta. vill utskottet påminna om att utskottet i tillkännagivandet framhåller vikten av att veteranstödet även omfattar civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett centrum ska tjäna såväl civila som militära veteraner, vilket är en viktig roll för ett veterancentrum. Utskottet konstaterar att det fortfarande finns ett behov av att komplettera redovisningen med vilka åtgärder som vidtagits för dessa veteraner. När det gäller betänkandet Beredskap för kris och krig (2015/16:FöU7) har tillkännagett att regeringen bör se över föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris. Enligt skrivelsen har regeringen uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att stärka stödet till kommunerna i arbetet med att öka invånarnas kunskap om hur de ska förbereda sig för olika kriser och höjd beredskap. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan till i en proposition som planeras . Utskottet konstaterar att regeringen redovisar beredningsläget av tillkännagivandet i propositionen Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon (prop. 2016/17:113). Utskottet avser att bereda propositionen i betänkande 2016/17:FöU12 som justeras . I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av skrivelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (S), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (S), Dag Klackenberg (M), (S), (S) och Per Klarberg (SD).
yttr · H405FöU8y · 2017-05-22 00:00:00 — beslutade att bereda samtliga utskott tillfälle att yttra sig över Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) med ev. motioner, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de frågor som berör utskottets beredningsområde. Bakgrund och tidigare behandling har beslutat om utveckling och anskaffning av nästa generations JAS 39 (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Totalt ska 60 stycken JAS 39E tillföras Försvarsmakten . Av beslutet framgår att produktionen av flygplanen sker genom ombyggnation av JAS 39C/D till JAS 39E. har också godkänt att produktion av JAS 39E även görs genom nyanskaffning av komponenter och flygplan. Därigenom kan man öka tillgängligheten på flygplan under den s.k. ombeväpningsperioden (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317). Av regeringens proposition framgår att produktionen ska baseras på återanvändning av delsystem från JAS 39A/B och på nyproduktion av vissa delsystem eller hela flygplan. Finansieringen av nyproduktionen skulle kunna utgöras av exportintäkter. Det utökade mandatet skulle därmed inte innebära några merkostnader för staten. Utskottet konstaterar att det förändrade omvärldsläget gör att åtgärder för att öka tillgängligheten inom JAS 39C/D-systemet under den pågående ombeväpningsperioden är av stor operativ betydelse. Mot den bakgrunden ser utskottet det som positivt att återanvändning görs av delsystem från JAS 39A/B även om det kan leda till merkostnader för projektet. Eftersom det finns färre delsystem som kan återanvändas från JAS 39A/B än från JAS 39C/D kan en större andel nyproduktion av komponenter och flygplan vara nödvändigt. Även om detta får ekonomiska konsekvenser för den totala kostnaden för ombeväpningen bör en utökad nyproduktion kunna ske oaktat exportintäkternas storlek under förutsättning att åtgärden ryms inom de anslag och beställningsbemyndiganden som har anvisat. Mot bakgrund av vad som anförs ovan föreslår försvarsutskottet att finansutskottet i samband med behandlingen av Vårändringsbudget 2017 föreslår att godkänner att anskaffningen av stridsflygsystemet JAS 39E även får omfatta nyproduktion av komponenter och flygplan i syfte att öka tillgängligheten till JAS 39C/D-systemet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S).
yttr · H405SoU7y · 2017-05-04 00:00:00 — skrivelser till regeringen - åtgärder beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen - åtgärder jämte eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. kan konstatera att regeringen har vidtagit åtgärder eller har påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte har slutbehandlats. Utskottet är positivt till detta. I yttrandet finns en avvikande mening (M, C, L, KD). I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har överlämnats till regeringen. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Det har inte väckts några motioner med anledning av skrivelsen. Totalt redovisar regeringen 30 riksdagsskrivelser med beslut som riktats till regeringen med anledning av socialutskottets betänkanden. Av dessa redovisas 20 som slutbehandlade. Tio skrivelser redovisas som ännu inte slutbehandlade: en från /06, en från /12, en från /13, fyra från /14, två från /15 och en från /16. kan konstatera att regeringen har vidtagit åtgärder eller har påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte har slutbehandlats. Utskottet är positivt till detta. Regeringens redogörelse i skrivelsen är formellt korrekt med undantag för att en hänvisning till SFS 2016:519 saknas (rskr. 2015/16:243). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (C) och (L). skrivelser till regeringen - åtgärder (M, C, L, KD) (KD), (M), (M), (M), (M), (C) och (L) anför: Vi vill erinra om betydelsen av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att vidta åtgärder för att tillgodose tillkännagivanden. Vi vill här särskilt nämna tillkännagivandena i följande betänkanden: betänkande 2011/12:SoU9 (organdonationsfrågor)[1], betänkande 2014/15:SoU17 (legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården)[2] och betänkande 2015/16:SoU7 (förebyggande insatser mot psykisk ohälsa och forskning om posttraumatiskt stressyndrom)[3]. [1] Rskr. 2011/12:122. [2] Rskr. 2014/15:215. [3] Rskr. 2015/16:220 punkt 8 och 22.
yttr · H505UU2y · 2017-09-18 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H505UU3y · 2017-09-18 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H505UU4y · 2017-09-18 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H505SkU2y · 2017-10-25 00:00:00 — Jag anser att utskottet bör tillstyrka de utgiftsramar för utgiftsområdet som framgår av partimotion 2017/18:3798 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, liksom övriga oppositionspartiers förslag. föreslår en lägre utgiftsram för utgiftsområdet än regeringen föreslagit. Myndigheternas service till medborgare och företagare bör fortsätta att förbättras, och arbetet med att vidareutveckla e-tjänster är därför centralt. För människor som ännu inte är fullt bekväma med elektronisk kommunikation är möjligheten till personliga möten vid servicekontor av stor betydelse. Myndigheterna behöver därför även fortsättningsvis ha god fysisk närvaro över hela landet. välkomnar Statskontorets förslag till nya principer för myndigheters lokalisering, som bl.a. slår fast att myndigheter ska ta hänsyn till regional tillväxt vid beslut om lokalisering. verksamhet ute i landet är viktig, och motsätter sig därför fler nedläggningar av lokala kontor. Det är också välkommet att regeringen avsätter medel för att utöka antalet servicekontor i landet. I likhet med regeringen avsätter pengar för att utöka antal servicekontor. Ytterst handlar det om att hålla nere skattefelet, och flera indikatorer tyder på att skattefelet minskade –2012. Ett led i detta arbete är att får ökade resurser för att göra oanmälda kontrollbesök och kontrollera personalliggare. välkomnar regeringens satsning på 18 miljoner för att ska kunna utföra detta arbete med god kvalitet. När antog Alliansens budgetmotion fick i uppdrag att förenkla företagares skatteadministration. Detta arbete vill följa upp och vid behov fortsätta. tillför 2018–2020 för arbetet med att motverka överskuldsättning. Det förebyggande arbetet bör förstärkas och långa handläggningstider bör undvikas. Barnfamiljer bör vara prioriterade inom uppdrag att motverka överskuldsättning.
yttr · H505SkU3y · 2017-10-25 00:00:00 — har gett bl.a. skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2017/18:2 Höständrings-budget 2017 (inklusive avvikande meningar) och eventuella följdmotioner. I yttrandet behandlar utskottet regeringens förslag om ändrade utgiftsramar och ändrade anslag för utgiftsområde 3 Skatt tull och exekution. tillstyrker regeringens förslag. Ändrade anslag inom Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Regeringen föreslår att den beslutade utgiftsramen för utgiftsområdet på ska ökas med till . I statens budget finns för anslaget 1:1 uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Regeringen anför att har beslutat om nya regler för uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationer. De nya reglerna innebär bl.a. att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå ska lämnas i en arbetsgivardeklaration till . Reglerna påverkar alla företag och andra som betalar ut ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter för. Ändringen träder i kraft för vissa uppgiftsskyldiga, och fr.o.m. omfattas samtliga uppgiftsskyldiga. För att uppgiftslämnarna ska hinna anpassa sina it-system och kunna lämna de efterfrågade uppgifterna till är det angeläget att slutför utvecklingen av myndighetens it-system . Det medför behov av ytterligare medel redan under innevarande år. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 bör ökas med . I statens budget finns för anslaget 1:3 uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Regeringen anför att det finns nya regler som har gjort det möjligt för fler personer att ansöka om skuldsanering. Det har lett till en kraftig ökning av antalet ansökningar om skuldsanering till . Handläggningstiderna för dessa ärenden har därför blivit långa. För att ge myndigheten förutsättningar att kunna hantera det ökade antalet ansökningar behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 bör ökas med . Utskottet anser att det är angeläget att hinner slutföra utvecklingen av myndighetens it-system innan det nya månadsvisa uppgiftslämnandet ska börja tillämpas och att myndigheten redan under innevarande år får ökade anslag för detta ändamål. Utskottet anser också att det är viktigt att kan korta ned handläggningstiderna för skuldsanering och att ytterligare medel tillförs anslaget. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S) och (S).
yttr · H505UbU1y · 2017-10-25 00:00:00 — Skolan ska bygga på och förmedla de värden som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Den ska också utbilda medborgare som kan delta i och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter och förvalta centrala värden. En gemensam etisk grund är nödvändig för att skapa en lugn, trygg, stimulerande och positiv miljö i skolan. Vi ska ha en skola där ingen elev hålls tillbaka eller lämnas efter. Även om många nödvändiga reformer genomförts står den svenska skolan fortfarande inför stora utmaningar. Det är angeläget att de förändringar som föreslås för skolan är långsiktiga och skapar stabilitet, kontinuitet och arbetsro i skolan. En god kunskapsutveckling kräver också en bra skolmiljö och elevhälsa. Bland annat föreslår att det övergripande ansvaret för elevhälsan ska föras över till landstingen. vill även införa en elevhälsogaranti. Att barn mår bra och känner sig trygga avgör hur de lyckas i skolan. Därför krävs att skolor i sitt arbete för att motverka mobbning använder sig av metoder som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. föreslår även medel som förskolor kan ansöka om så att personalen kan genomgå utbildning och införa arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. Läraryrkets attraktivitet måste stärkas, bl.a. genom en förbättrad arbetssituation och bra löner till bra lärare – det ska löna sig att vara en skicklig lärare. föreslår ett speciallärarlyft som syftar till att öka tillgången på speciallärarkompetens. För att stödja språkutvecklingen och öka möjligheterna för nyanlända elever och andra elever med svenska som andraspråk att nå kunskapsmålen föreslås även en satsning för att få fler lärare med kompetens inom svenska som andraspråk. För att möta de utmaningar som finns särskilt i socioekonomiskt utsatta områden vill göra en särskild satsning som ska komma dessa områden till del. Det är viktigt att locka de bästa lärarna till områden med stora utmaningar. Inom vuxenutbildningen satsar kraftigt på och på yrkesutbildningar inom yrkesvux. En utbyggnad av antalet yrkesvuxplatser borde inte bara leda till att fler som är arbetslösa får jobb utan till att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan besättas med kunnig personal. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och bedriva statsfinansierad forskning, särskilt där man är nationellt eller t.o.m. internationellt ledande. Lärosätena ska ha ett bra utbud av grundutbildning och en bra forskningsanknytning. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap samt leda till arbete och försörjning. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. Mot den bakgrunden anser jag att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del och yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag.
yttr · H505SkU5y · 2017-11-07 00:00:00 — Utskottet konstaterade vidare att förslaget hade tagits fram på , är mycket långtgående och innehåller många oklarheter. Även i utlåtande /17:SkU19 konstaterar utskottet att kommissionens förslag innehåller en rad oklarheter, vilket bl.a. har sin grund i att det saknas en konsekvensanalys av förslaget. Utskottet har också i flera utlåtanden uttalat att det finns brister i kommissionens underlag till förslagen utöver avsaknaden av konsekvensanalyser (utl. 2016/17:SkU17, utl. 2016/17:SkU18 och utl. 2016/17:SkU19). Brister i underlaget medför betydande svårigheter för utskottet att på ett korrekt sätt göra en bedömning i subsidiaritetsfrågan. I utlåtande /17:SkU17 fann utskottet att kommissionens direktivförslag var mycket komplext och svårbedömt. Förslaget innehöll en rad oklarheter, vilka bl.a. hade sin grund i att det saknades en konsekvensanalys. Bristerna i underlaget gjorde det svårt att bedöma relevansen av kommissionens motivering för att syftet med direktivet kan uppnås bättre på unionsnivå än på nationell nivå. I utlåtande /17:SkU18 avsåg subsidiaritetsprövningen kommissionens förslag till rådets direktiv om tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen. Utskottet fann i detta utlåtande att det av kommissionens redogörelse inte kunde anses klarlagt varför de problem som identifierats på tvistlösningsområdet måste lösas genom ett direktiv. Mot denna bakgrund fann utskottet att förslaget var oförenligt med subsidiaritetsprincipen. Slutligen i utlåtande /17:SkU17 som avsåg förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () uttalade utskottet att företagsbeskattningen måste utformas på ett sådant sätt att det finns ett utrymme för varje enskild medlemsstat att beakta särskilda förutsättningar i fråga om näringslivsstruktur. Utskottet fann, liksom regeringen, att förslaget i många delar var vagt och oprecist utformat, svåröverskådligt och också innehöll oklarheter, t.ex. hur förslaget förhåller sig till redan ingångna skatteavtal och effekterna av att redovisningen är frikopplad från skattesystemet. Mot denna bakgrund fann utskottet att förslaget var oförenligt med subsidiaritetsprincipen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S), (M), (S) och (C).