yttr · H505SkU1y · 2017-11-07 00:00:00 — Därför vill Alliansen tredubbla taket i till per person och år, samt vidga till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Dessutom bör möjligheten att bredda ytterligare för personer ses över. Alliansen vill se starka drivkrafter att arbeta, med låg skatt på arbetsinkomster och strama bidragsnivåer som främjar arbetslinjen och ett mer jämställt arbetsliv. välstånd vilar ytterst på att människor anstränger sig, driver företag och tar risker. Drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap måste därför värnas. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än , och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Att regeringen, efter hård kritik från Alliansen, valde att dra tillbaka förslaget om högre skatt för entreprenörer är därför bra för företagsklimatet, men mycket återstår att göra. Skiftet i politik måste utgå från att det är de små och växande företagen som stått för fyra av fem nya jobb . Därför måste skatter som straffar entreprenörskap och växande företag sänkas och förenklas, så att återväxten av småföretag blir stark i hela landet. Mängden byråkratiska regler behöver minskas för att inte bromsa de nya företagen. Skattekilarna på arbete för de som står utanför ska minska. Inkomstskattesänkningarna för jobb behöver förstärkas ytterligare så att de når alla och är mest kraftfulla för dem som har lägst inkomster. Det kommer att krävas en bred skattereform som förenklar skattesystemet och flyttar skattebördan från arbete till konsumtion och miljö-utsläpp. vill utreda hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att fastighetsskatten på elproducerande fastigheter regionaliseras för att återföra en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till berörda regioner. Regionala skattebaser får inte urholka möjligheten till utjämning av skillnader som uppkommer till följd av att olika regioner har olika förutsättningar. vill införa en bred skattesänkning som stimulerar arbets-utbudet i hela ekonomin, men som främst riktar sig till dem som har de allra lägsta inkomsterna. motsätter sig fortfarande de redan genomförda sänkningarna av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. För att stärka pensionärernas ekonomi föreslår att skatten för äldre sänks i flera steg, genom att det förhöjda grundavdraget förstärks. Den senaste utredningen av ändrade skatteregler för fåmansföretag föreslog förändrade skatteregler vid generationsväxlingar vilket var ett steg i rätt riktning, eftersom de i hög grad likställer beskattning av försäljning till en familjemedlem med försäljning till utomstående. Men förslaget har brister och löser inte alla problem. bör mer långtgående förbättringar av regelverket för generationsväxlingar genomföras. Givet att utrednings-förslaget ändå innebär en mycket påtaglig förbättring anser att förslaget bör genomföras. föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag med högst i omsättning: ingångsföretag. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen, med en skattesats på . För är grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, företagande och investeringar. föreslår därför bl.a. att man slopar nedsättningen av koldioxid- och energiskatt på diesel till fordon som används i gruvindustriell verksamhet. kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ett reformerat system för förmånsvärde på tjänstebilar med högre grad av klimatstyrning. I denna budgetmotion föreslås tills vidare att nedsätt-ningen av förmånsvärdet för miljöbilar förlängs och att taket för nedsättningen höjs till . För att stärka den skattemässiga miljöstyrningen av tjänstebilar föreslår vi en höjning av förmånsvärdet för bilar som inte klassificeras som miljöbilar. anser att de åkerier som aktivt väljer att ställa om sina transporter till minskade koldioxidutsläpp med fossilfria drivmedel ska premieras. För att stimulera en omställning till mer fossilfria drivmedel vill därför införa en klimatbonus som kan dras av mot vinsten för den som kan visa att han eller hon minskat koldioxidutsläppen genom sin tankning. I stället för regeringens ineffektiva flygskatt vill införa ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle för alla flygplan som tankas i . Regeringens svar på krisen inom delar av lantbruket har bestått dels av kreditgarantier, som såväl lantbrukare som banker dömt ut och som regeringen dessutom tvingats dra tillbaka, och dels av en marginell nedsättning av dieselskatten som alla aktörer inom branschen anser vara för liten. Därutöver har den rödgröna regeringen försökt att driva igenom en kilometerskatt som skulle ha drabbat lantbruksföretagen hårt om den hade blivit verklighet. föreslår att återbetalningen av dieselskatten höjs med . I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. yrkande 11 anförs följande. Skattesystemet måste vara bättre utformat för att möta de problem står inför. Den kraftiga beskattningen av arbete i förvärrar tudelningen på arbetsmarknaden och bromsar välstånd och tillväxt. Det finns därför ett behov av att återigen göra en grundlig skattereform, med ett mer transparent, enklare och enhetligare system. Det viktigaste en skattereform har att uppnå är att minska skatten på arbete, öka konkurrenskraften och trygga välfärdens framtida finansiering. Lägre skatter på arbete är grundläggande för att fler människor ska kunna jobba. Om fler personer har ett arbete att gå till ökar också skatteintäkterna till välfärden. Liberalerna föreslår i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Samma yrkande återkommer i partimotion 2017/18:3193 av m.fl. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimathotet och kunna agera föredöme för världen. bör vi i EU och genom ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) verka för effektiva insatser för klimatet i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. Därför vill Alliansen tredubbla taket i till per person och år, samt vidga till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Dessutom bör möjligheten att bredda ytterligare för personer ses över. Alliansen vill se starka drivkrafter att arbeta, med låg skatt på arbetsinkomster och strama bidragsnivåer som främjar arbetslinjen och ett mer jämställt arbetsliv. välstånd vilar ytterst på att människor anstränger sig, driver företag och tar risker. Drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap måste därför värnas. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än , och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Att regeringen, efter hård kritik från Alliansen, valde att dra tillbaka förslaget om högre skatt för entreprenörer är därför bra för företagsklimatet, men mycket återstår att göra. Liberalernas viktigaste skattepolitiska prioritering är att skatterna på arbete ska sänkas, på både kort och lång sikt. Det är centralt för att utveckla arbetslinjen, öka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin och stärka den svenska konkurrenskraften. Ambitionen måste vara att återgå till den förra skattereformens princip där enbart av löntagarna betalade statlig skatt. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Vi bör bygga ut sådana avdrag och riktade skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden med fler lågtröskeljobb. Det handlar bl.a. om att sänka skatten på en ny anställningsform för låga inkomster och om att vidga RUT-avdraget. behöver också genomföra riktade skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden för äldre och gör det lönsamt för fler att stanna kvar i arbetslivet längre. är ett land med stora välfärdsambitioner. Därför behöver vi ha ännu större sysselsättnings- och tillväxtambitioner. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men i sin utformning bör det gynna strävsamhet, flit, ambition och risktagande. Det behöver motverka de klyftor vi ser växa fram, och det behöver bidra till att hålla helt. behöver en ny riktning på skattepolitiken – behöver en skattereform. Det skattesystem vi har tar inte i tillräcklig grad hänsyn till den internationella konkurrensen och det omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet som skattepolitiken bör bidra till att stabilisera prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. Vi ser hur klimatkrisen fortsätter ställa krav på en ökad beskattning av det som bidrar till ett allt varmare jordklot och en allt ogästvänligare miljö för djur, växter och människor. behöver en ny genomgripande skattereform. Inriktningen på en liberal skattepolitik ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi som liberalt parti ha ett så lågt skattetryck som möjligt; ser vi enbart begränsade möjligheter att sänka skattetrycket. Det finns självfallet utrymme att sänka enskilda skatter – men vid den genomgripande reform som det svenska skattesystemet behöver måste skattesänkningarna vara fullt ut finansierade. Bolagsskatten är en central skatt för svensk konkurrenskraft och för tillväxten hos företag i vårt land. Bolagsskatten är också en av de faktorer som avgör var globala företag väljer att etablera sig. har stegvis sänkt den formella bolagsskattesatsen, men så har också konkurrentländer i vår omvärld gjort. En lägre bolagsskatt bör bidra till bl.a. högre sysselsättning, högre kapitalstock, högre utländska direktinvesteringar och högre BNP. Detta prioriteras högre än sänkt kapitalinkomstskatt. Kapitalinkomstskatten bör däremot ta steg mot ökad enhetlighet. Både bl.a. och , liksom () och , rekommenderar att sänka eller helt fasa ut ränteavdragen. Hushållens skuldsättning ligger på en nivå som medför risker för både enskilda och samhället. Därför bör långsiktigt utfasade ränteavdrag vara en del av finansieringen i en samlad skattereform. En längre utfasning av ränteavdragen bör kopplas till successiva sänkningar av den statliga inkomstskatten. Att sänka skatten på jobb och företagande kräver finansiering genom mot-svarande skattehöjningar. Mervärdesskatten kan därför höjas. Den kommunala fastighetsavgiften kan höjas och ränteavdraget fasas ut . Det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan också höjas jämfört med . Bland de skattebaser som kan beskattas hårdare genom skatter eller avgifter finns exempelvis fordon och utsläpp från flyg. Bland annat har Liberalerna föreslagit en omvänd miljöbilsbonus och avskaffade undantag från dieselbeskattning. ska driva på för en europeisk flygskatt och för att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill vi pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar, tillsammans med ett reduktionsplikts-system och klimatdeklarationer. Liberalerna avvisar sänkningen av skatten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. En sådan skattesänkning, i kombination med regeringens skattehöjningar på arbete, bidrar till att göra det mindre lönsamt att återgå till arbete. Liberalerna prioriterar i stället reformer för att snabba på återgången till arbete för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Liberalerna avvisar även sänkt mervärdesskatt på naturguidning, bl.a. eftersom detta kommer att ytterligare öka komplexiteten i mervärdes-skattesystemet. föreslår i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimathotet och kunna agera föredöme för världen. bör vi i EU och genom ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) verka för effektiva insatser för klimatet i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. Därför vill Alliansen tredubbla taket i till per person och år, samt vidga till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Dessutom bör möjligheten att bredda ytterligare för personer ses över. Alliansen vill se starka drivkrafter att arbeta, med låg skatt på arbetsinkomster och strama bidragsnivåer som främjar arbetslinjen och ett mer jämställt arbetsliv. välstånd vilar ytterst på att människor anstränger sig, driver företag och tar risker. Drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap måste därför värnas. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än , och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Att regeringen, efter hård kritik från Alliansen, valde att dra tillbaka förslaget om högre skatt för entreprenörer är därför bra för företagsklimatet, men mycket återstår att göra. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. har flera förslag på sänkta skatter framför allt för pensionärer, för barnfamiljer och för dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. Genom att säga nej till flera av regeringens utgiftsökningar och mindre lämpliga inkomstminskningar har utrymme i sin budget för att föreslå en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Med denna skattereduktion kompenseras hushållen om för de högre kostnaderna för bostadslån som uppstår med något sänkta ränteavdrag. påbörjar avtrappningen av ränteavdragen och sänker också taket för fullt ränteavdrag från dagens till . Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . Men även personer som inte har någon arbetsinkomst omfattas alltså av förslaget på skattelättnad. För dem som har a-kassa, föräldrapenning, förtidspension och aktivitetsersättning är skattesänkningen hälften så stor. Regeringens förändring av skiktgränserna, som gör att betydligt fler vanliga löntagare får betala statlig skatt, avvisas. föreslår ett jobbskatteavdrag för föräldrar. Satsningen är omfattande, och införandet sker stegvis. Fullt utbyggd – 2020 – ger skattereduktionen per förälder och månad. Det gör att förslaget har en fördelningspolitisk profil som gynnar föräldrar som är låginkomsttagare, genom att dessa får behålla en större andel av sin lön efter skatt än föräldrar som är höginkomsttagare. Reformen trappas upp under kommande , med 2018, och är fullt utbyggt med hela per förälder. säger nej till regeringens förslag om höjd skatt på investeringssparkonton. Hela skillnaden i beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst som blev en effekt av jobbskatteavdraget ska slopas fr.o.m. . För den som har en pension på sänks skatten med . avdragssystem för räntor är sprunget ur av höga räntor och höga marginalskatter. eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning, under förutsättning att statens ökade inkomster oavkortat går tillbaka till hushållen samt under förutsättning att reformer genomförs så att fler hushåll med stabila inkomster kan etablera sig på marknaden för ägda bostäder. vill utreda en alternativ modell för bosparande, som kan fungera inom systemet för investeringssparkonton. Det ska göra det möjligt att sätta in pengarna i företrädesvis fonder. På så sätt kan avkastningen på pengarna, på lång sikt, vida överstiga avkastningen på sparkontot. Bosparandet ska kunna ske och är avdragsgillt upp till en fjärdedels prisbasbelopp, vilket innebär ca i sparande. En person kan därmed göra avdragsgilla insättningar på i bosparsystemet. Används sparandet till andra inköp än en bostad sker retroaktiv beskattning. Fullt utbyggt kostar förslaget . vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort vid köp av ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. ser mycket allvarligt på att regeringen tagit bort möjligheten för den som skänker pengar till välgörande ändamål att göra skatteavdrag. anser att gåvoskatteavdraget bör återinföras i sin tidigare utformning och att ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor ska avskaffas. Idrottsrörelsen har förmånliga skatteregler för sina föreningar som innebär att föreningar inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt prisbas-belopp. Övriga ideella organisationer borde inkluderas i samma regelverk för att stödja deras viktiga arbete som gagnar inte minst ungdomar. höjer mervärdesskatten, vilket ger till de satsningar som föreslås . Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska också skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skatte- och utgiftssystemen har en omfördelande roll och regeringen har presenterat flera förslag i denna riktning. Pensionen är uppskjuten lön men beskattas i flera fall högre än löneinkomster. Skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör därför tas bort, och av kostnadsskäl bör detta ske i flera steg. Socialförsäkringarna ger trygghet och motverkar ekonomisk utsatthet. Personer som har sin försörjning från sjukersättning får varken jobbskatteavdrag eller det förhöjda grundavdraget för äldre. De har ofta en långvarig låg ekonomisk standard. Detsamma gäller för dem som har aktivitetsersättning. Därför bör det införas en skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning. En skattereduktion för fackföreningsavgiften bör också införas, vilket stärker den svenska modellen. Skattefriheten för förmån av privat hälso- och sjukvård bör slopas. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns offentligfinansiella skäl att återställa skattesatsen för särskild inkomstskatt för utomlands bosatta till av skattepliktig inkomst som inte utgör sjöinkomst. Goda skattemässiga villkor för att starta och driva företag är en förutsättning för att hela landet ska växa. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om lättnader i reglerna för beskattning av personal-optioner, som gör det lättare för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Utskottet anser att fossilfria transporter och resor ska främjas. Förslaget på ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, som införs , med bonus för fordon med låga utsläpp och höjd fordonsskatt för dem som har höga utsläpp, är därför ett steg i rätt riktning. Ett reduktionspliktssystem införs, som i kombination med ändrade skatteregler syftar till att minska utsläpp från bensin och dieselbränslen genom ökad inblandning av biodrivmedel. Reseavdraget bör ses över för att bl.a. gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Regeringen har föreslagit en reduktionsplikt av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Eftersom en reduktionsplikt inte kan kombineras med skattenedsättning bör de bränslen som omfattas av plikten beläggas med full skatt. Reduktionsplikten bör kompletteras med fortsatt skattebefrielse, så långt det är möjligt, för höginblandade och rena biodrivmedel samt biogas så att dessa biodrivmedel kan behålla sin konkurrenskraft gentemot sina fossila motsvarigheter. Koldioxidskatten i värmesektorn höjs för att minska utsläppen av koldioxid från svenska anläggningar, bidra till en globalt hållbar utveckling och för att lägga grunden till en omställning till nettonollutsläpp till 2045. Fjärrkyla eller fjärrvärme kan ur ett ekonomiskt och ett miljömässigt perspektiv vara ett bra alternativ för uppvärmning och kylning. Sådan fjärrkyla och fjärrvärme bör därför ges rimliga konkurrensförutsättningar, i jämförelse med andra alternativ. Därför ska återbetalning av energiskatt medges för sådan el som har förbrukats vid framställning av värme eller kyla som levererats för förbrukning i en datorhall. Utskottet ställer sig även bakom regeringens övriga ändringsförslag på elskatteområdet. Flyget beläggs , till skillnad från andra trafikslag, inte med bränsleskatt eller andra miljöskatter. Flyg som startar eller landar utanför EES omfattas inte heller av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). En flygskatt införs därför. Den nuvarande redovisningsbestämmelsen för punktskattedeklarationer kräver flera juridiska bedömningar och leder sannolikt till en tillämpning som inte är enhetlig. Därför ändras reglerna för punktskatt som redovisas i punktskattedeklarationen så att redovisningsskyldigheten alltid ska inträda som skattskyldigheten för den aktuella skatten. Utskottet välkomnar även regeringens övriga föreslagna ändringar på punktskatteområdet. Nivån på transporttillägg höjs från till av de punkt-skatter som ska tas ut på de varor för vilka aktuella bestämmelser inte har iakttagits. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns behov av att införa olika nivåer av transporttillägg. Skillnaden i avyttringstidpunkt för värdepapper som har getts ut av utländska företag som går i konkurs jämfört med svenska företag innebär en inskränkning i den fria etableringsrätten och den fria rörligheten för kapital som inte kan rättfärdigas. Avyttringstidpunkten vid konkurs anpassas därför till . Vidare bör kupongskattelagen ses över och anpassas till . Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl bör schablonav-kastningen höjas till statslåneräntan ökad . Utskottet delar regeringens bedömning att det bör införas en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn och att denna bör kombineras med en justerad bolags- och expansionsfondsskattesats. Det bör även införas bl.a. ett avdragsförbud för ränta vid vissa gränsöverskridande situationer (hybrid-regler). Ett välfungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för den svenska modellen och vår skattefinansierade välfärd. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. Utskottet delar regeringens bedömning att det bör införas krav på att föra personalliggare i fler branscher än enligt nu gällande regler. Om det är lämpligt, bör skattetillägg kunna tas ut vid rättelser efter det att har informerat om myndighetens generella kontrollaktioner. Ett problem som verkar ha vuxit är att utländsk arbetskraft som arbetar i inte betalar skatt här och på så sätt skaffar sig en konkurrensfördel gentemot svenska företag och arbetstagare.