yttr · H405SkU6y · 2017-05-24 00:00:00 — För att göra denna nya företagsform möjlig i praktiken bör få i uppdrag att ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt, via en app, vid elektroniska köp. Fler branscher bör kunna använda kvalificerade personaloptioner. Det bör inte finnas en gräns på att endast företag som är eller yngre får använda kvalificerade personaloptioner. Utformningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (3:12-reglerna) bör bygga på principen att företagsamhet är någonting som ska uppmuntras, och reglerna bör därför inte ha en striktare utformning än nödvändigt. Kapitalandelskravet bör slopas. Därtill bör regler för löneuttagskrav, lönebaserat utdelningsutrymme och gränsbelopp förenklas. Investeraravdraget bör vidareutvecklas och dess regler kraftigt förenklas. I ett första steg bör avdragsrätten dubbleras till och taket höjas till . avser att återkomma med förslag om förstärkning av investeraravdraget i framtida budgetmotioner. Reglerna för generationsväxling måste förbättras ytterligare. motsätter sig regeringens höjningar av marginalskatten, och man vill se sänkt skatt för äldre som arbetar. Man avser att i kommande budgetmotioner återkomma med förslag i denna riktning. vill se en grön skatteväxling där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. Det finns utrymme att förstärka de miljöstyrande styrmedlen genom skatter på bl.a. miljöfarliga kemikalier och förbränning av avfall, genom att omvandla kväveoxidavgiften till en skatt och genom att ta bort existerande undantag från koldioxid- och energiskatter. En miljöavgift på plastpåsar bör införas, och man avser återkomma med förslag om det i kommande budgetmotion. säger nej till regeringens flygskatt och kilometerskatt. Den befintliga möjligheten till skatteavdrag för mikroproduktion av el utvidgas för att enskilda boende i exempelvis en bostadsrättsförening som är andelsägare i mikroproducerad förnybar el ska ges samma möjligheter till skatteavdrag. För att göra det möjligt även för nyare byggnader att kunna nyttja avdraget för att investera i solceller vill se över reglerna för ROT-avdraget. vill utnyttja reglerna för s.k. de minimis-stöd, dvs. stöd av mindre betydelse, till att slopa arbetsgivaravgifterna för mjölkbönder, och man föreslår att arbetsgivaravgiften, under taket för de minimis-stöden, slopas för mjölkbönder. avser att återkomma med förslag om detta i framtida budgetmotioner. Återbetalningen av dieselskatten höjs med mer än regeringens förslag och permanentas på denna högre nivå, och man avser återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Regeringen måste även indexera återbetalningen för att lantbrukarna inte ska tappa konkurrenskraft. Kostnaderna för lantbrukare ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. vill utreda hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras, i ett första steg fastighetsskatten på elproducerande fastigheter. Skatte- och tulltilläggen för den som lämnar felaktiga uppgifter i sin skatte- eller tulldeklaration bör höjas. Uppskovsreglerna och reavinstbeskattningen bör reformeras inom ramen för en bredare översyn av skatterna på att köpa, äga och sälja sin bostad. I partimotion 2016/17:3730 av m.fl. (L) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken, som redogjorts för under rubriken , s. 8 f. i detta betänkande. behöver en ny genomgripande skattereform. Inriktningen på en ny skattereform ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi ha ett så lågt skattetryck som möjligt. Skattesänkningarna på arbete bör finansieras genom höjningar av skatt på konsumtion, inte minst miljöskadlig sådan. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster ska bli lägre. Därför ska värnskatten avskaffas, brytpunkten tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. En del av finansieringen av denna skattereform behöver fasas in . Därför är det rimligt att också delar av sänkningen av den statliga inkomstskatten sker successivt. Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna ska sjunka för att göra högre sysselsättning möjlig. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden ska genomföras. Bolagsskatten ska i syfte att säkra den svenska konkurrenskraften fortsätta att sänkas. Kapitalinkomstskatten bör däremot ta ett steg mot ökad enhetlighet. För jobb, tillväxt och snabbväxande företag behöver erbjuda attraktiva villkor för personaloptioner. Allianspartierna vill gå längre än regeringen och lämnar ett förslag som budgetmässigt uppgår till tre–fyra gånger storleken på regeringens förslag. Liberalerna har föreslagit långsiktigt nedtrappade ränteavdrag från och sänkt tak från till . För att säkerställa att en sådan nedtrappning inte får effekt på inhemsk konsumtion genom ökat skattetryck ska den kopplas till sänkt skatt på arbete. Flyttskatterna ska sänkas genom ett permanent slopat uppskovstak och en slopad räntebeläggning på uppskovsbelopp. Avgörande för legitimiteten i en samlad reform är att alla både bidrar till finansieringen och får del av fördelarna. Det är därför bl.a. centralt att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer inte ökar. Skatteavdrag för barnfamiljer kan vidare övervägas för att stärka vissa grupper i ljuset av bl.a. höjda konsumtionsskatter. Under regeringens två första år har en särskild löneskatt för dem som är och jobbar införts, och arbetsgivaravgiften för unga har tredubblats. De höjda kostnaderna för att anställa försvårar både inträdet på arbetsmarknaden och tidigarelägger utträdet från den. Den ökning av kostnaden för att anställda personer som regeringen införde genom den särskilda löneskatten för äldre bör därför justeras. RUT-avdraget ska utvidgas som reformer för att underlätta regelbördan på området ska övervägas. För att öka utbudet av lagliga andrahandsbostäder ska skattevillkoren vid andrahandsuthyrning förbättras. Liberalerna vill se mer av grön skatteväxling och sänka skatten på jobb men höja miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter. Subventioner till fossila bränslen måste successivt tas bort, och skattereduktioner på energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet och inom jordbruket ska därför slopas. Man vill också införa en läckageskatt för att minska jordbrukets miljöpåverkan. För att styra konsumtionen mot mer återvinning och förnyelsebara råvaror vill Liberalerna införa en avgift på plastpåsar om per plastpåse. De som köper bilar med höga utsläpp måste betala för sina utsläpp. Liberalerna står fast vid förslaget på en omvänd miljöbilsbonus, som innebär att bilar som inte är miljöbilar får en förhöjd fordonsskatt. Reseavdraget ska minskas där det finns en fungerande kollektivtrafik i förhållande till de delar av landet där människor på ett helt annat sätt är beroende av bilen. Man står även fast vid förslaget på en dubbdäcksavgift för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför. Liberalerna avvisar regeringens aviserade förslag till flygskatt och vill se en gemensam flygskatt inom EU samt att beskattningen och start- och landningsavgifterna differentieras beroende på typen av bränsle. Vidare motsätter sig Liberalerna att en s.k. kilometerskatt införs. En sådan skatt skulle innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor. Liberalerna är fortsatt kritiska till den energiöverenskommelse som ingåtts mellan , , , och . Överenskommelsen är dyr, dålig för och saknar klimatnytta. Man är dock positiva till att effektskatten avskaffas och att fastighetsskatten på vattenkraft sänks. Barnbidraget ska fortsätta vara skattefritt och lika för alla. Genom en höjd skattereduktion i RUT-avdraget för personer ökar de äldres självbestämmande ytterligare. Skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare, och man avser därför att i höstens budgetmotion lägga fram förslag om skattesänkningar som motsvarar dem som regeringen aviserat. Liberalerna avvisade i höstens budget både det nya statliga filmstödet och höjningen av momsen på film. För att bidra till en effektiv brottsbekämpning behöver brottsbekämpande uppgift förstärkas. I samband med förstärkningen måste också en översyn göras av regelverket för att säkerställa att tullen kan arbeta effektivt, och man aviserar därför en ytterligare utökning av anslaget till på . Liberalerna avser att återkomma till hur det går att skapa drivkrafter för tillväxt inom skatteutjämningssystemet. I partimotion 2016/17:3728 av m.fl. (KD) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken, som redogjorts för under rubriken , s. 8 f. i detta betänkande. vill avskaffa hela skillnaden i beskattning mellan skatt på arbetsinkomster och pensionsinkomster. Jobbskatteavdraget har gjort det väsentligt mer lönsamt att arbeta. Pension är uppskjuten lön, och den bör därför beskattas som arbetsinkomst. Denna reform bör genomföras och finansieras ansvarsfullt. Därför föreslås att momsen höjs så att momssatserna blir 7, . vill beskatta bankernas skulder – inte löner. Resolutionsavgiften bör höjas från av det totala avgiftsunderlaget i enlighet med vad regeringen föreslagit i en promemoria. Den förhöjda delen av resolutionsavgiften bör benämnas skatt, eftersom den i allt väsentligt kommer fungera som en sådan, snarare än en avgift. Idrottsrörelsen har förmånliga skatteregler för föreningar som innebär att de inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Övriga ideella organisationer borde inkluderas i samma regelverk. Utöver dessa reformer föreslår följande. Grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden ska få dubbelt jobbskatteavdrag. Det kan gälla nyanlända, unga och personer som exempelvis på grund av arbetslöshet eller sjukdom har varit borta länge från arbetsmarknaden. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. Det handlar framför allt om att öppna upp för nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster och högre takbelopp. Orimliga skatter på entreprenörer ska motverkas och regelkrånglet minska. Ett jobbskatteavdrag för föräldrar om per förälder och månad ska införas. För föräldrar till barn som är 0–ska skattereduktionen inte bara omfatta förvärvsinkomster. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb ska bl.a. skatten på arbete sänkas. Taket för uppskov på reavinstskatten tas bort vid köp av ny bostad. Även räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Sjöfartens skatter och regler ska ge förutsättningar för god konkurrens. Generellt vill sänka skatten på arbete och pensioner och höja skatten på miljöförstörande verksamhet. Man föreslår därför att skattenedsättningen i gruvindustriell verksamhet slopas, att skattebefrielsen för torv tas bort, att en råvaruskatt på textilier införs, att en skatt på plastkassar införs samt att en skatt på förbränning av osorterade sopor införs. Ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer bör återinföras. Det förslag om flygskatt som diskuteras bör avvisas när det läggs fram i . Utskottet anser att nya, stora och ofinansierade skattesänkningar inte är en väg framåt för att fler ska komma i arbete, få ökad trygghet och förbättrad välfärd. Den orättvisa pensionärsskatten, som den tidigare borgerliga regeringen införde, måste dock avvecklas steg för steg. Skattesystemet ska utformas så att förorenaren ska betala miljöskador, de externa effekterna ska internaliseras. Den svenska, eller nordiska, modellen är grunden för regeringens politik: full sysselsättning och kollektivavtal, jämbördiga arbetsmarknadsparter som gör upp om lönebildningen, ett socialförsäkringssystem med ersättningar som gör omställningar möjliga, ett utbildningssystem som ger nya livschanser, ett pensionssystem som ger en ekonomiskt trygg ålderdom och en generell och skattefinansierad välfärd. Så byggs ett starkare och mer hållbart för alla, nu och . Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser utskottets beredningsområde. Utskottet avstyrker partimotionerna 2016/17:3727 (M), 2016/17:3722 (C), 2016/17:3730 (L) och 2016/17:3728 (KD) i nu aktuella delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (M), (SD)*, (M), (S), (SD)*, (V), (KD), (S), (S), (M), (S), (S), (MP) och (L). * Avstår från ställningstagande, se särskilt yttrande. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Alliansens prioriteringar: Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. Nya och mer ändamålsenliga anställningsformer krävs för de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. RUT-avdraget bör utvecklas så att efterfrågan på enklare tjänster kan öka ytterligare. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt för att öka sysselsättningen. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap förbättras. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll; den statliga inkomstskatten omfattar allt fler och företagsskatterna har höjts. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Kraven på aktiekapital bör sänkas, som mer offentligt riskkapital riktas om mot tidiga faser för att minska trösklarna för att starta företag. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimat-hotet och kunna agera föredöme för resten av världen, som vi i EU och UNFCCC verkar för att effektiva insatser för klimatet också ska göras i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. prioriteringar: Svensk ekonomi befinner sig i en högkonjunktur. Men trots tillväxtsiffrorna går det inte bra för alla. Allt större grupper ställs utanför välståndsökningen. Det handlar både om dem som trots arbete känner att marginalerna är små och dem som trots tillväxten ser sitt utanförskap fördjupas. Trots högkonjunkturen står utsatta grupper, särskilt utrikes födda, längre bort från arbetsmarknaden än . Trots att globaliseringen gett människor och företag nya möjligheter att utvecklas, känner allt fler osäkerhet över framtiden och den egna ekonomin. Om inte vår förmåga att skapa nya jobb stärks riskerar att tappa i internationell konkurrenskraft. Vårpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar som står inför. Regeringens politik med stora skattehöjningar på arbete, anställning, transporter och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp, och den försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. gör en alltmer oaktsam hantering av de offentliga finanserna att står sämre rustat inför nästa lågkonjunktur, vilket riskerar att leda till nedskärningar och arbetslöshet som slår mot de allra svagaste. När utanförskapet får fäste slår det mot hela samhället. Det kommer aldrig acceptera. har presenterat två mål för jobbpolitiken: vi vill halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda samt skapa förutsättningar för 500 000 nya jobb genom tillväxt och företagande . Det är nödvändigt för att ska hålla ihop och alla människor ska få känna delaktighet och komma till sin rätt. Men det är också nödvändigt för att värna vår gemensamma välfärd. Varje krona som går till bidrag till någon som egentligen kan och borde jobba är en krona som kunde gått till skola, poliser, sjukvård och omsorg. Hela ska jobba. Två viktiga steg tas i vårmotionen mot att kunna nå jobbmålen. För det första ska det bli mer lönsamt att arbeta genom en bred skattelättnad för alla som arbetar. För det andra ska arbetslinjen stärkas genom en bred bidragsreform i fyra delar. Om fler ska jobba behöver det löna sig bättre att gå från bidrag till arbete. Det är särskilt viktigt i ett välfärdsland som , där bidragen till dem som inte jobbar är förhållandevis generösa. Det är därför ett problem att det fortfarande lönar sig sämre för låginkomsttagare i att arbeta än i andra länder. vill sänka skatten på arbete med 2018. Det vore den största skattesänkningen sedan jobbskatteavdraget infördes . Skattesänkningen är inriktad mot låga inkomster; skatten på deltidsarbete sänks . Normalinkomsttagare som busschaufförer, förskollärare och poliser får behålla nära mer och lokalvårdare nära mer. På så sätt säkerställer vi att det alltid lönar sig att jobba och att gå från deltid till heltid. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och , enligt . Skattesänkningen leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas skattelättnaden enligt gängse modeller ge motsvarande 14 000 nya jobb . Därmed tas viktiga steg mot målet om 500 000 nya jobb till 2025. Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas vara större för framför allt de utrikes födda som står långt från arbetsmarknaden. Därmed bidrar skattesänkningen också till att nå målet om att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda. Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap är att deras kunskaper inte räcker till på arbetsmarknaden. Trösklarna måste sänkas så att alla i kan ta steget in på arbetsmarknaden eller komma tillbaka till arbete. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. Att regeringen sänkt taket i RUT-avdraget och begränsar nystartsjobben gör det svårare för de som har allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. vill förstärka nystartsjobben och tredubbla taket i RUT-avdraget för att sänka trösklarna för dem som behöver det allra mest och öka antalet enkla jobb. Fler vägar in på arbetsmarknaden behöver också skapas. Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. För att öka möjligheten att lära sig jobbet på jobbet bör en ny tidsbegränsad anställningsform med utbildningsinslag, första-jobbet-anställningen, införas. För långtidsarbetslösa krävs även matchningsanställningar som hjälper arbetssökande och arbetsgivare att matcha behov och kompetens till en låg risk och med ett väl utbyggt stöd. Möjligheterna att rusta sig med ny kunskap måste också förbättras. Den totala tiden som nyanlända kan ingå i etableringsreformen bör utökas från två till . En ny yrkesutbildning bör införas med starkare koppling till anställning. Yrkesvux och lärlingsvux bör byggas ut enligt plan. För en bättre omställning och ett längre arbetsliv vill sänka anställningskostnader för äldre. Den särskilda löneskatten för äldre avskaffas och vi har dubblerat jobbskatteavdraget efter det att den anställde fyllt . I ska det både löna sig att arbeta och att ha arbetat. När ekonomin stärks ska pensionärer få ta del av det. har redan medverkat till sänkt skatt för pensionärer vid fem tillfällen . vill vi att skatten sänks ytterligare för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster. Skatten sänks med för 1,45 miljoner pensionärer med inkomster . Det ska vara enkelt att starta företag i . Kravet på aktiekapital bör halveras , och rätten till tjänstledighet för att starta företag bör förlängas till . föreslår också riktade satsningar på företagsrådgivning till utrikes födda. Möjligheterna att anställa personal från andra länder bör förbättras genom att ett mål införs för handläggningstider vid arbetskraftsinvandring. För att särskilt underlätta för små och växande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi införa nya och mer generösa regler för personaloptioner i tillväxtföretag. För att särskilt underlätta för små och växande företags rekrytering av kompetent arbetskraft införs nya och mer generösa regler för personaloptioner i tillväxtföretag. Experter från andra EU-länder ska kunna få personnummer även vid en vistelse i som är kortare än . Vetenskap, tillväxt och innovation är grunden för att klara världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. prioriterar effektiva klimatsatsningar och avser därför att stärka de internationella klimatinvesteringarna. Dessutom bör resurser gå till effektiva styrmedel som bidrar till teknikutveckling och förändrat beteende. Därför vill vi bl.a. stödja supermiljöbilspremien och införa avdrag för klimatkompensation. Vi vill införa ett teknikneutralt bonus–malus-system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. En väl utformad kemikalieskatt kan både bidra till att stärka miljö-styrningen och inbringa skatteinkomster för att stärka det finansiella sparandet. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen nu inför uppfyller inte dessa kriterier utan fungerar enbart som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har infört. Regeringen har aviserat kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobb, skola och fritidsaktiviteter. Alla de som är beroende av långa resor för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att man bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. Därför avser att säga nej till flygskatt, höjd fordonsskatt och indexeringen av bensinskatten. Bostadskrisen i är ett allvarligt problem som begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning och företagens möjlighet att växa. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden bör taket för uppskov på inbetalning av skatt vid bostadsförsäljningar slopas permanent och räntan på uppskovet sänkas. föreslår också kraftiga regelförenklingar för att få igång byggandet och öka rörligheten i bostadsbeståndet. säger nej till regeringens skadliga skattehöjningar på jobb och företagande. De aviserade förslagen om ökad statlig inkomstskatt, en ny flygskatt, höjd skatt på småföretagare och höjd fordonsskatt uppgår till 2018 och vid full utbyggnad. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt. Enligt försvinner i skatt. har över 40 internationella skatteavtal passerat bord och lett till ett kraftigt ökat nettoinflöde av kapital från länder med vilka har avtal. Men det går inte att luta sig tillbaka; skatteflykten riskerar att hitta nya vägar. Därför bör och arbete med att bekämpa skattefusk stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt.