yttr · H405JuU8y · 2017-04-27 00:00:00 — Regeringen aviserar att den kommer att besluta propositionen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott, vilket också gjordes . Tillkännagivandet bereds vidare inom , och regeringen avser att skaffa ytterligare beredningsunderlag. Skrivelsen är inte slutbehandlad i den här delen. När det gäller tillkännagivandet om att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) ska återupptas (bet. 2015/16:JuU20, punkt 6, rskr. 2015/16:197) hänvisar regeringen till den redogörelse som lämnats under en annan riksdagsskrivelse om vad man gör för att renodla polisens arbete. Där lämnas följande beskrivning. Betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3) har remissbehandlats. Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57, bet. 2016/17:JuU9). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att transportera frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) pågår ett projekt där regeringen har avsatt medel – 2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med polisen gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. har regeringen beslutat om att Myndigheten för vård och omsorgsanalys ska följa upp effekterna av regeringens satsning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att det är detta arbete som bör drivas vidare och att det saknas anledning att återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter. Regeringen avser därför att tillmötesgå det som anförs i tillkännagivandet genom att fortsätta det arbete som redogjorts för ovan. Skrivelsen är inte slutbehandlad i den här delen. har under innevarande valperiod lämnat ett stort antal tillkännagivanden till regeringen. Ett åttiotal av dessa har sitt ursprung i justitieutskottet. Det stora antalet tillkännagivanden har också lett till att regeringen vidtagit åtgärder för att utveckla och förbättra politiken inom rättsområdet i den riktning som efterfrågat. Utskottet konstaterar dock att det finns ett förhållandevis stort antal tillkännagivanden som regeringen anser vara slutbehandlade trots att det saknas återrapportering och uppföljning. Utskottet delar inte denna uppfattning utan anser att dessa tillkännagivanden inte kan anses vara slutbehandlade så länge sådana uppgifter inte har lämnats. Vidare finns det ärenden där utskottet, till skillnad mot regeringen, anser att de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillkännagivandena ska anses vara slutbehandlade. När det gäller ärenden som är under beredning finns det flera fall där regeringen förtjänar kritik för att den inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att följa beslut. Utskottet har respekt för att beredningen av vissa ärenden kan ta än andra men finner det ändå anmärkningsvärt att regeringen i vissa fall inte redovisar några åtgärder över huvud taget. Inte heller redovisas på ett tillfredsställande sätt när ett tillkännagivande beräknas vara slutbehandlat. Med detta som utgångspunkt vill utskottet framföra synpunkter på regeringens redogörelse i följande ärenden. När det gäller tillkännagivandet om fler lokala poliser (rskr. 2014/15:77) anser utskottet att de åtgärder som regeringen redovisar inte är tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses vara slutbehandlat. Statskontorets första delrapport (av totalt tre) om ombildningen av polisen visar att det finns betydande brister inom polisorganisationen när det gäller den lokala bemanningen och att de lokala polisområdenas behov bör prioriteras ytterligare. Statskontorets uppföljning av reformen är inte genomförd, och återrapportering av uppdraget i regleringsbrevet kommer inte att lämnas förrän . Mot den bakgrunden går det enligt utskottets mening inte att hävda att tillkännagivande är slutbehandlat. Detsamma gäller för tillkännagivandet om en lokalt förankrad polis (rskr. 2016/17:90). Utskottet anser inte att de nämnda åtgärderna är tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses vara slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2014/15:77 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet. Ett liknande tillkännagivande om att öka polisens närvaro på internet återfinns i riksdagsskrivelse 2015/16:106. ärendena hänvisar regeringen bl.a. till att man i regleringsbreven begär en redovisning från både och om vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. De åtgärder som regeringen redovisar är enligt utskottets mening inte tillräckliga, och eftersom myndigheternas återrapportering inte kommer att lämnas förrän kan tillkännagivandena inte anses vara slutbehandlade. Vad gäller tillkännagivandet om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet (rskr. 2014/15:138) anser regeringen att det är tillgodosett mot bakgrund av den beslutade propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151, bet. 2015/16:JuU30). Utskottet delar inte regeringens uppfattning. I den aktuella propositionen görs en principiell skillnad mellan brott begångna före en tidigare dom (nyupptäckt brottslighet) och brott begångna efter en tidigare dom men innan påföljden helt har verkställts eller annars upphört (ny brottslighet), varvid bestämmelserna om gemensam straffmätning bara ska kunna tillämpas i den först nämnda situationen. Vid ny brottslighet, som återfall, ska denna beaktas i skärpande riktning vid påföljdsbestämningen. Någon annan ändring av den gällande ordningen avseende straffvärdesbedömningen vid flerfaldig brottslighet föreslår dock inte regeringen. Enligt utskottets bedömning kan de gjorda ändringarna och bedömningarna i propositionen inte anses vara sådana att de motsvarar vad som efterfrågas i tillkännagivandet. Detta kan således inte anses vara slutbehandlat. Tillkännagivandet om att genomförandet av den nya polisorganisationen bör följas upp (rskr. 2015/16:106) redovisas som slutbehandlat mot bakgrund av den löpande avrapporteringen som har skett mellan rikspolischefen och statssekreteraren, Statskontorets uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen och de uppdrag som lämnats till i regleringsbreven . Utskottet delar dock inte regeringens bedömning. Av Statskontorets första rapport framgår bl.a. att det inte redan nu går att uttala sig om ombildningens effekter, och de återstående rapporterna kommer att lämnas först respektive . De aktuella uppdragen i regleringsbrevet kommer också att redovisas först . Mot denna bakgrund kan den aktuella punkten enligt utskottet inte anses vara slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om en effektivare polis (rskr. 2015/16:106) hänvisar regeringen till extra tillskott av medel till i vårändringsbudgeten och i budgetpropositionen för att göra det möjligt att anställa fler till såväl kärnverksamhet som stödverksamhet. Man uppger också att myndigheten planerar att öka antalet poliser . Vidare har Kriminalvården numera större möjlighet att utföra transporter som annars skulle ha utförts av polisen. Härutöver har myndigheten i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra verksamheten när det gäller såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten. dessa åtgärder är bra men inte tillräckliga. Det finns ingen oberoende statistik om polisens resultat som kan visa på någon ökad effektivitet. Regeringens bedömning att ärendet är slutbehandlat är därför enligt utskottets har lämnat två tillkännagivanden om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden (rskr. 2015/16:106 och 2016/17:90). som regeringen redogör för nämns bl.a. uppdrag till i regleringsbreven om att redovisa respektive analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen att vara en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. insatsen som ett exempel på initiativ till att förstärka närvaron i de mest brottsutsatta områdena. Vidare redogörs för ett reformprogram för att lyfta socialt utsatta områden samt att man kommer att tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. Utskottet anser att flertalet av de åtgärder som regeringen redogör för visserligen kan vara viktiga i sig, men de leder inte nödvändigtvis till att polisens närvaro i brottsutsatta områden Utskottet anser därför inte att åtgärderna är tillräckliga för att tillkännagivandena ska kunna anses vara slutbehandlade. Vad gäller tillkännagivandet om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser (rskr. 2015/16:106) hänvisar regeringen till budgetpropositionen där man uttryckte att det är som själv ska förfoga över sammansättningen av sina anställda, men att de åtgärder som vidtagits kommer att innebära att antalet poliser kommer att överstiga 20 000. Detta innebär dock inte detsamma som att vidhålla en uttalad målsättning om att antalet poliser ska vara minst 20 000. Enligt utskottet kan tillkännagivandet därför inte anses vara slutbehandlat. Tillkännagivandet om att förbättra brottsutredningen, uppföljningen och återkopplingen till brottsoffer (rskr. 2015/16:106) redovisas som slutbehandlad, mot bakgrund av ändringar i förundersökningskungörelsen, ett uppdrag till (Brom) om att kartlägga brottsutsattas behov av stöd samt ett uppdrag till i regleringsbrevet för 2017 om att bl.a. redovisa hur tidigare beslut om att utredningsverksamheten ska utvecklas och förbättras har genomförts. Enligt utskottets mening är dessa åtgärder inte tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses vara slutbehandlat, särskilt inte med tanke på att uppdragen inte ska redovisas När det gäller tillkännagivandet om att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd (rskr. 2015/16:106) hänvisar regeringen till ett gemensamt uppdrag till Brom och som beslutades före tillkännagivandet om en långsiktigt hållbar organisation och finansiering av vittnesstödsverksamheten och att myndigheterna ska återrapportera vilka åtgärder som vidtagits med anledning av de redovisade Regeringen nämner även ett uppdrag till Brom i regleringsbrevet om en webbaserad grundutbildning för vittnesstöd. framgår inte när och uppdrag ska återrapporteras, vilket är en brist. Enligt utskottets mening är de nämnda åtgärderna inte tillräckliga för att tillgodose tillkännagivandet och betrakta det som slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:90 finns ett tillkännagivande om fler områdespoliser och kommunpoliser. Regeringen anser att det är upp till att själv organisera de funktioner som finns inom myndigheten. framhåller man betydelsen av att polisens samverkan med lokalsamhället stärks och hänvisar till dialog med rikspolischefen, uppdrag att utvärdera polisens omorganisation samt till uppdrag i regleringsbrev om att analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit för att bli mer närvarande och tillgänglig i lokalsamhället. Dessa åtgärder är enligt utskottets mening inte tillräckliga. återrapportering av uppdraget kommer inte att lämnas förrän . Det är dessutom oklart om regeringen haft för avsikt att följa tillkännagivande. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte går att hävda att tillkännagivandet är slutbehandlat. har lämnat ett tillkännagivande om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (rskr. 2014/15:77). I riksdagsskrivelse 2014/15:138 finns ett tillkännagivande om att kriminalisera försök till häleri av normalgraden samt ett tillkännagivande om att ett nytt brott – inbrottsstöld – bör införas med minimistraffet fängelse . Härutöver har lämnat ett tillkännagivande om att den s.k. straffrabatten bör ses över och att en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder bör införas (rskr. 2015/16:196). I samtliga fyra ärenden hänvisar regeringen till utredningen straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) samt propositionen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott (prop. 2016/17:131). Regeringen anger också att frågorna är under beredning och att man avser att skaffa ytterligare beredningsunderlag i ärendena. Utskottet anser att det är bra att regeringen har gått vidare med utredningens förslag och lämnat en proposition till . Vad som däremot saknas och som utskottet är kritiskt till är att regeringen inte har presenterat något förslag om att införa inbrottsstöld som en ny brottsrubricering, trots att det har gått en majoritet i uppmanade regeringen att göra detta. Propositionen tillgodoser inte heller tillkännagivandena om vare sig arbetet mot bostadsinbrott, kriminalisering av försök till häleri eller systematiska stölder. Inga kända beredningsåtgärder har heller vidtagits för att tillgodose tillkännagivandena. Utskottet anser därför att det finns anledning att rikta kritik mot regeringen för hanteringen av ärendena. När det gäller tillkännagivandet om att regeländringarna för att motverka missbruk av pass även ska gälla fler typer av dokument (rskr. 2015/16:158) redovisar regeringen inga vidtagna åtgärder utan anger endast att frågan är under beredning. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen inte redovisar några som helst åtgärder med anledning av tillkännagivande. För detta förtjänar regeringen kritik. Vad gäller tillkännagivandet om att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter ska återupptas (rskr. 2015/16:197) hänvisar regeringen till de åtgärder man vidtagit med anledning av ett tidigare tillkännagivande om renodling av polisens arbetsuppgifter (rskr. 2014/15:152). utredningen om uppgifter på djurområdet har remissbehandlats, att ansvaret för transporter av frihetsberövade personer ska övergå till Kriminalvården samt ett pågående projekt med anledning av utredningen insatser vid missbruk och beroende. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det inte finns någon anledning att återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter. Utskottet konstaterar att regeringen endast vidtagit ett fåtal åtgärder för att renodla polisens verksamhet. Förutom att flytta ansvaret för transporter av frihetsberövade personer till Kriminalvården finns inga konkreta förslag från regeringens sida. Trots det anser regeringen att det saknas anledning att återuppta utredningen om att renodla polisens verksamhet. Utskottet anser att det finns anledning att kritisera regeringen för handläggningen av ärendet. Mot bakgrund av det som här anförts utgår utskottet från att regeringen vidtar lämpliga åtgärder. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), i (S), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (M), (SD), (C) och (S). 1.Riksdagens skrivelser till regeringen – åtgärder (S, MP, V) (MP), i (S), (S), (S), (S), (V), Lawen Redar (S) och (S) anför: När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när en sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas. Regeringen bör också, särskilt om det gått ett flertal år sedan ett tillkännagivande gjordes, redovisa sin bedömning av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade (bet. 2015/16:KU21 s. 21 f.). Vi utgår från att regeringen respekterar skrivelser och hanterar dem på ett skyndsamt sätt för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Men en grundlig beredning av ett ärende kan ta tid, och flera av de tillkännagivanden som utskottet tar upp har relativt beslutats. Här kan t.ex. nämnas ändringarna i passlagen för att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas, där lagändringarna trädde i kraft så sent som . Vi delar inte heller uppfattningen att ett tillkännagivande inte kan anses vara slutbehandlat förrän de uppdrag som regeringen beslutat om med anledning av tillkännagivandet har slutredovisats. Enligt flera av de aktuella tillkännagivandena ska regeringen återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet. Regeringen kan således redan genom att t.ex. ge en myndighet i uppdrag att utvärdera eller redovisa en fråga uppfylla den begäran som ett tillkännagivande avser. Den omständigheten att regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål innebär inte heller att en punkt inte kan anses som slutbehandlad. Den skyldighet som regeringen har är, som framgår ovan, att underrätta om man inte har för avsikt att tillgodose önskemål samt om skälen till detta. Enligt vår bedömning har regeringen uppfyllt de krav som kan ställas på en redovisning av vilka åtgärder som man vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har beretts av justitieutskottet. Vi finner därför inga skäl att anmärka på regeringens redovisning. Tryck: , 2017