yttr · H405SkU5y · 2017-03-28 00:00:00 — yttrande 2016/17:SkU5y Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen () har bett bl.a. skatteutskottet att yttra sig över regeringens skrivelse 2016/17:75 och eventuella följdmotioner i de delar de berör utskottets beredningsområde. Ingen motion har väckts i ärendet. har beslutat att yttra sig över redogörelsen i de delar som avser riksdagsskrivelser som utskottet medverkat till och som inte var slutbehandlade . Följande nio riksdagsskrivelser har enligt redogörelsen ännu inte slutbehandlats: –2001/02:201 om avskaffande av reklamskatten –2011/12:170 om –2012/13:77 om noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning –2013/14:56 om uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler –2013/14:186 om ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet –2013/14:251 om ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter –2014/15:169 om personligt betalningsansvar –2015/16:161 om kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag –2016/17:63 om uppföljning av effekter för företagen. I skrivelse 2016/17:75 redogör regeringen för de åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen som vidtogs –. För att underlätta utvärderings- och uppföljningsarbete omfattar redogörelsen vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång – främst när riksdagsskrivelserna därigenom kunnat rapporteras som slutbehandlade. En viktig del av redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelserna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Skrivelsen innehåller därför också uppgifter om regelbeståndet i () och hos myndigheterna. Av de riksdagsskrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser de flesta ärendena lagstiftning som utskottet beredde och där regeringens åtgärd har varit att utfärda den lagstiftning som antagit. Dessa riksdagsskrivelser är i och med detta slutbehandlade. Enligt redogörelsen har två tillkännagivanden från utskottet slutbehandlats . Det gäller tillkännagivanden om att införa en tonnageskatt (prop. 2015/16:127) och om ett krav på kassaregister för utländska näringsidkare som saknar fast driftsställe i (prop. 2016/17:49). Nio riksdagsskrivelser har redovisats som icke slutbehandlade. Utskottet behandlar i det följande dessa icke slutbehandlade riksdagsskrivelser. Det är angeläget att skrivelser behandlas med nödvändig skyndsamhet, och det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när den kan tänkas avsluta ett ärende som är under behandling. När det gäller frågan om en avveckling av reklamskatten konstaterar utskottet att det nu har gått utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sådan avveckling med beaktande av de budgetpolitiska målen. beslutade att göra ett tillkännagivande i enlighet med skatteutskottets förslag . har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet, och ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten togs 2006 och 2008. Utskottet har påtalat att tillkännagivande avser avveckling av hela reklamskatten. överlämnade sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Enligt kommitténs bedömning borde reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avveckla reklamskatten. I skrivelsen anför regeringen med hänvisning till budgetpropositionen att skattesatsen för annonser i periodiska publikationer sänkts från till och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänkts från till . Vidare har gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i självständiga periodiska publikationer höjts från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning om högst till för . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam har höjts från till . Ändringarna trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen vidare bedömningen att skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör sänkas från till och skattesatsen för övriga annonser och reklam bör sänkas från till fr.o.m. . Om avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare en sänkning av skattesatserna, bör en sådan sänkning övervägas. Regeringen avser att återkomma till med förslag. Olika regeringar har i budgetpropositionen redovisat sina överväganden som inneburit att frågan prioriterats men att det med beaktande av de budgetpolitiska målen inte funnits förutsättningar för en finansiering av en sådan åtgärd. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och i allmänhet avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att någon regering skulle ha försummat att hörsamma begäran att pröva frågan. Till saken hör också att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har förklarat för att hela reklamskatten bör avskaffas. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning nu inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Det är bra att regeringen vidtagit åtgärder som syftar till att avveckla reklamskatten och aviserar ytterligare steg för att avveckla skatten, men utskottet anser att det dessutom borde vara möjligt för regeringen att närmare ange när riksdagsskrivelsen beräknas vara slutbehandlad. När det gäller , dvs. tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2011/12:170, beslutade med bifall till en reservation (S, MP, V) om ett tillkännagivande om att skatteavtalet med bör förhandlas om för att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . I skrivelsen redovisar regeringen att arbetet med att utvärdera det särskilda avtal mellan och som reglerar kompensationen för förlorade skatteintäkter för personer som arbetspendlar mellan länderna, den s.k. utjämningsordningen, bedöms kunna slutföras . När utvärderingen är klar kan ställning tas till om det utjämningsbelopp som överförs från till är tillräckligt stort för att kompensera för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. Den nuvarande och tidigare regeringar har utvärderat avtalet. Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. Noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning I samband med behandling av regeringens förslag om genomförande av ett nytt EU-direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning beslutade i enlighet med utskottets förslag att rikta ett tillkännagivande till regeringen om vikten av de svenska principerna om öppenhet och meddelarfrihet och om att inskränkningar av meddelarfriheten måste föregås av noggranna överväganden. Detsamma gällde utformningen av sekretessreglerna. uttalade också att regeringen borde återkomma till i ett annat sammanhang och redogöra för hur man avser att följa utvecklingen i dessa avseenden. Frågan ledde till en anmälan till med en begäran om en granskning av regeringens hantering av överenskommelsen, direktivet och propositionen om administrativt samarbete i fråga om skatter, och framför allt hur sekretessfrågorna och meddelarfriheten hade hanterats under processen. KU anförde i betänkande 2012/13:KU20 följande. I granskningen har det framkommit att under förhandlingsarbetet om den aktuella direktivbestämmelsen inte fullt ut har förutsett konsekvenserna för meddelarfriheten vid ett senare genomförande i svensk lagstiftning. Det är lätt hänt att sakfrågorna dominerar förhandlingarna och att de konstitutionella frågorna hamnar i skymundan. Enligt utskottets mening är det dock väsentligt att regeringen ser till att de som företräder i förhandlingarna alltid har grundlagsregleringen i åtanke och att det finns tillräcklig kompetens för att kunna bevaka de konstitutionella frågorna. Enligt regeringens skrivelse avser regeringen att i en proposition återkomma till med en redogörelse för hur utvecklingen ska följas när det gäller inskränkningar i meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning. I det sammanhanget avser regeringen också att återkomma i frågan om hur den svenska meddelarfriheten ska uppmärksammas i samband med förhandlingar om EU-rättsakter. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler Ett annat ärende som inte har slutbehandlats rör en ändring av de särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag, de s.k. 3:12-reglerna. Under utskottets beredning av ändringsförslaget framkom farhågor om att det inte kunde uteslutas att det fanns ett behov av ytterligare ändringar som motverkade möjligheterna till inkomstomvandling som regelverket värnade gynnsamma villkor för företagande och risktagande. De aktuella ändringarna innebar att det införs ett kapitalandelskrav om som innebär att löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsas också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning som det höjs från av underlaget. Löneuttagskravet sänks till 9,6 inkomstbasbelopp, och en definition av dotterföretag införs. Slutligen höjs den positiva räntefördelningsräntan. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen noga bör följa utvecklingen av de förändringar av 3:12-reglerna som föreslogs i budgetpropositionen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag som ytterligare justerar regelverket. I skrivelsen anför regeringen att man gav Utredningen om översyn av 3:12-reglerna (Fi 2014:06) i uppdrag att se över 3:12-reglerna i syfte att begränsa möjligheterna till inkomstomvandling. Utredningen överlämnade betänkandet Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Betänkandet har remissbehandlats. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet behandlade en proposition om förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i . beslutade bl.a. att bemyndiga regeringen att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. I ärendet anförde skatteutskottet, utan att föreslå ett tillkännagivande till regeringen, att utskottet instämde i det som försvarsutskottet hade anfört om en analys av de operativa konsekvenserna, en bedömning av merkostnaderna och en dialog med Försvarsmakten i samband med överlåtelsen av den aktuella fastigheten. hade i övrigt inget att invända mot att regeringen bemyndigades att överlåta fastigheten. Enligt skrivelsen beslutade regeringen att godkänna ett avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i enligt 2013 års för en kontinuerlig dialog med kommun, och Försvarsmakten om har ännu inte genomfört någon överlåtelse, och dialogen mellan parterna fortsätter. Regeringen håller sig informerad om dialogen som bl.a. syftar till att de konsekvenser som en överlåtelse av fastigheten medför för Försvarsmaktens verksamhet kan minimeras. Försvarsmaktens arbete med en evakuering av lokalerna pågår. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att Ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter behandlade en proposition om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer. möjlighet att begära biträde av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyftes fram i lagtexten och att sekretessen för personuppgifter i ärenden om kvarskrivning förstärktes. Förslaget innehöll också en beskrivning av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid. Enligt skrivelsen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter (dir. 2014:98). Betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) överlämnades och Remisstiden gick ut . att det är viktigt att skyddet för hotade och förföljda personer förstärks och avser därför att arbeta vidare med förslagen i betänkandet. Trots att påtalat att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid har regeringen inte återkommit med Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Enligt skrivelsen gav regeringen , som ett underlag för regeringens fortsatta arbete, ett uppdrag att redogöra för hur reglerna om företrädaransvar i vissa fall tillämpas. redogörelse har nyanserat bilden av den kritik som har framförts mot regelverket. Enligt skrivelsen bör behovet av ytterligare åtgärder därför övervägas ytterligare innan ett slutligt ställningstagande kan göras i frågan. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. Regeringen har inte återkommit med konkreta förslag, vilket den bör göra . Kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag I samband med att under förra antog en ny tullag beslutade att ställa sig bakom det som utskottet anfört om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag. Enligt skrivelsen pågår en dialog med och behovet av åtgärder analyseras. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Uppföljning av effekter för företagen behandlade ett förslag om ändringar i mervärdesskattelagen med anledning av tillämpningen av nya EU- bestämmelser om fast egendom. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen kort efter utgången av 2017 bör följa upp hur de ändrade bestämmelserna har påverkat företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen, och återkomma med förslag på de åtgärder som kan visa sig behövas för att förhindra orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd. Enligt skrivelsen avser regeringen att återkomma i frågan . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (M), (S) och (MP). Tryck: , 2017