yttr · H405NU5y · 2017-03-13 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att (dir. 2015:10) bl.a. hade i uppdrag att se över, analysera och lämna förslag på hur det svenska innovations- och företagsfrämjande stödet kan samordnas och effektiviseras för ökat entreprenörskap, stärkt tillväxtförmåga, ökad internationalisering och ökad innovationskapacitet. Som framgår av det föregående har remissbehandlats, och svaren bereds nu tillsammans med utredningens förslag inom . Sammantaget anser utskottet mot bakgrund av det pågående arbetet att inte bör förekomma detta. Med detta föreslår utskottet att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 22, 25 och 32, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 13, 14 och 19 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 30–32. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (SD) och (C). Övergripande om forskning och innovation (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C) anför: behöver en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att behålla en stark position i den internationella konkurrensen. Det kräver tydliga mål som kan följas upp och starkt ledarskap. Vi anser därför att det övergripande målet för högre utbildning, forskning och innovationspolitik bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Detta mål bör ersätta det mål som regeringen presenterar i propositionen. I likhet med vad som anförs i motionerna 2016/17:3564 (C), 2016/17:3566 (KD), 2016/17:3567 (L) och 2016/17:3568 (M) anser vi att målet ska följas upp och utvärderas systematiskt genom att man inrättar mätbara delmål i enlighet med det som presenteras i de nämnda motionerna. Utvärderingen bör ingå som en del i regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för berörda utgiftsområden. Därmed föreslår vi att utbildningsutskottet tillstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3567 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 1 och 2. Övergripande om forskning och innovation (SD) (SD) och (SD) anför: I motionerna 2016/17:3564 (C), 2016/17:3566 (KD), 2016/17:3567 (L) och 2016/17:3568 (M) föreslås tillkännagivanden dels om ett annat övergripande mål för forsknings- och innovationspolitiken än det som regeringen har presenterat i propositionen, dels om att inrätta mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas och ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden. Vi vill med anledning av dessa förslag anföra följande. har inte föreslagit något alternativt övergripande mål för forsknings- och innovationspolitiken, och vi ser inte något skäl för ett tillkännagivande om ett nytt övergripande mål enligt det som föreslås i de aktuella motionerna. När det gäller de tre delmålen delar vi regeringens uppfattning om att ska vara ett attraktivt land för utländska forskningsinvesteringar. En motsatt uppfattning vore anmärkningsvärd. Vi håller även med om att investeringarna i forskning och utveckling bör ligga över EU:s genomsnitt. Målsättningen att samverkan ska öka är också något vi delar med regeringen. Vi menar dock att samverkan alltid ska föra ett mervärde med sig; i annat fall är det negativt med samverkan. Vår uppfattning är att kvalitet i forskningen alltid måste gå före samverkan. Att som regeringen aviserar sätta samverkan som kvalitetsindikator rent allmänt anser vi är en farlig väg att gå. I stället menar vi att en bedömning måste göras av när det är relevant med samverkan och när det inte är det, samt vilken samverkan som tjänar syftet bäst. Detta gäller i hög grad också samverkan med det omgivande samhället, där samverkan kan vara en viktig kvalitetskomponent eller enbart dränera resurser. Vi ser dock inte något skäl till ett tillkännagivande om alternativa delmål enligt det som föreslås i de aktuella motionerna. Därmed föreslår vi att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3567 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 1 och 2. Systematiska utvärderingar (M, C, KD) (M), (M), (M), (KD), (M) och (C) anför: saknar ett system för en samlad och oberoende analys av resultatet och effekterna av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. För att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation är effektiva krävs bättre uppföljning. Vi konstaterar att detta finns i de flesta jämförbara länder och anser att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning för att lämna förslag om hur ett sådant system kan inrättas. Utan ordentlig uppföljning och ordentliga effektutvärderingar av statliga projekt riskerar staten inte enbart att missbruka skattebetalarnas pengar utan även att gå miste om mer ändamålsenlig forskning och innovation. Därmed föreslår vi att utbildningsutskottet tillstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 6, 2016/17:3566 (KD) yrkande 6 och 2016/17:3568 (M) yrkande 9 och avstyrker motion 2016/17:3567 (L) yrkande 11. Systematiska utvärderingar (L) (L) anför: Jag anser i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3567 (L) att långsiktiga strategiska satsningar på forskning och innovation ska utvärderas systematiskt när det gäller kvalitet och effektivitet. Jag och övriga inom Liberalerna delar regeringens uppfattning att uppföljning och utvärdering är viktiga verktyg för regeringens styrning, och att det behövs viss uppföljning och utvärdering på nationell nivå för detta ändamål. Arbetet med systematiska uppföljningar och utvärderingar är ett viktigt inslag vid allt strategiskt beslutsfattande, men det är också viktigt att politiken inrättar en kultur där det inte bara krävs in utvärderingar utan att resultaten även beaktas och leder till väl motiverade svar på desamma. Så bedrivs ett seriöst strategiskt förbättringsarbete, och detta är en viktig princip som det är upp till regeringen att leva efter. Den nuvarande regeringens hantering av de strategiska forskningsområdena är dessvärre inget gott exempel på detta. Tvärtom skapade regeringens brist på besked osäkerhet om satsningens framtid, något som bl.a. ledde till att framstående forskare sökte sig till mer finansiellt säkra forskningsprojekt. I en utvärdering av satsningen som genomfördes av de statliga forskningsfinansiärerna med i spetsen rekommenderades bl.a. att regeringen skulle omfördela medel mellan lärosäten, något som regeringen inte hörsammade. Jag förordar att utbildningsutskottet ska tillstyrka motion 2016/17:3567 (L) yrkande 11. Motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 6, 2016/17:3566 (KD) yrkande 6 och 2016/17:3568 (M) yrkande 9 bör avstyrkas av utbildningsutskottet. Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3568 (M) menar vi att entreprenören och innovatören är den avgörande länk som krävs mellan forskningsvärlden och samhället för att många idéer ska få genomslag i vår vardag. Att entreprenörer och innovatörer har tagit idéer och fört ut dem brett i samhället så att fler får ta del av dem har åtskilliga gånger varit avgörande för utvecklingen av god välfärd, tillväxt och företagsamhet. För att goda villkor ska råda menar vi att det krävs en politik som stimulerar och inte hindrar den inneboende kraften hos forskare och innovatörer. behöver kunna erbjuda internationellt konkurrenskraftiga näringsvillkor för att locka utländsk arbetskraft och forskningsinvesteringar till . Vidare anser vi att mer behöver göras för att stimulera privata forsknings- och utvecklingsinvesteringar i . har de privata investeringarna i forskning och utveckling sjunkit som andel av BNP enligt (). Det motsvarar på årsbasis av uteblivna investeringar. Många stora och viktiga kunskapsintensiva företag avvecklar verksamhet i eller investerar utomlands. Vi anser att det är mycket oroande att regeringen inte tar dessa signaler på allvar och presenterar aktiva insatser för att förbättra näringsvillkoren. Vi ser ett behov av strategiska innovationsprogram och de industriella behovens tillgång till testbäddar, vilka kan vara avgörande för att forskningsresultat ska leda till innovationer som kan kommersialiseras. För att dessa ska få möjlighet att bidra till världen är det avgörande att de utvecklas och kopplas ihop till en sammanhållen kedja från forskning till stöd för internationalisering där grundläggande förutsättningar för ett attraktivt näringsklimat är helt avgörande. Regeringens proposition svarar inte på hur ovanstående mål ska nås. Det enda förslaget om en nationell funktion för Testbädd kopplad till räcker inte ensamt till för att stärka attraktivitet. Med detta föreslår vi att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2016/17:3568 (M) yrkandena 26 och 28 och delvis tillstyrker motion 2016/17:3564 (C) yrkandena 23 och 26 i den utsträckning det överensstämmer med det vi här har anfört. Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer (C) (C) anför: Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer är avgörande för att klara den internationella konkurrensen om forskare och talanger samt om investeringar till forskning och utveckling i . Svenska forskare, företag och offentliga organisationer behöver ha tillgång till den bästa forskningsinfrastrukturen för att kunna bedriva forskning med god kvalitet. Jag och delar i stort sett regeringens syn på satsningar på forskningsinfrastruktur men jag saknar besked om den långsiktiga finansieringen av tung infrastruktur, utöver , ESS och MAX-labb IV, och jag menar att det behövs en tydlighet när det gäller finansiering och hantering av dessa framöver. Utvecklingen på området bör därför noga följas, och vid behov bör lämpliga åtgärder vidtas för att trygga den långsiktiga finansieringen av tung infrastruktur och dess kvalitet. Det är, menar jag, avgörande för att skapa attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer för både forskare och företag. Vidare behövs det fler konkreta och effektiva förslag för att stärka det svenska företags- och innovationsklimatet. Detta är centralt för att ska kunna hävda sig som kunskapsnation. De största investeringarna i svensk forskning och innovation kommer från företagen, och mätt som andel av BNP har tillhört de ledande länderna när det gäller satsningar på forskning och utveckling. Tyvärr kan det dock konstateras att börjar tappa mark i den allt hårdare globala konkurrensen. För att behålla och utveckla starka ställning krävs gynnsamma ramvillkor såväl för forskning och innovation som för entreprenörskap. Med det sagda föreslår jag att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2016/17:3564 (C) yrkandena 23 och 26 och delvis tillstyrker motion 2016/17:3568 (M) yrkandena 26 och 28 i den utsträckning det överensstämmer med det jag här har anfört. En svensk rymdstrategi (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C) anför: Vi anser att behöver en rymdstrategi. tillsatte alliansregeringen en utredning med syfte att utarbeta en strategi för att använda rymdverksamhet som en strategisk tillgång, för att möta samhällets behov och för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. har länge varit förhållandevis framgångsrikt på rymdområdet, men det krävs fortsatt och systematiskt arbete för att tillvarata, samordna och utveckla denna position. Detta är inte minst viktigt då rymdforskningen också påverkar andra samhällssektorer, alltifrån utbildning och forskning till försvar och miljö. Inom EU pågår ett arbete med en ny strategi för rymdområdet. En nationell rymdstrategi är därför mycket angelägen att få på plats. Trots att presenterade sitt betänkande En rymdstrategi för nytta och tillväxt (SOU 2015:75) har regeringen ännu inte agerat. Vi anser därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att senast presentera ett förslag till svensk rymdstrategi. Därmed föreslår vi att utbildningsutskottet tillstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 13, 2016/17:3566 (KD) yrkande 11, 2016/17:3567 (L) yrkande 22 och 2016/17:3568 (M) yrkande 23. Övrigt om forskning och innovation (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3568 (M) att Riseinstituten kan ha en större roll i att arbeta med samhällsutmaningar och involvera små och medelstora företag i detta arbete, men då behövs en större basfinansiering för detta. Vi ser inte att de insatser som presenteras i propositionen som helhet trimmar det svenska forsknings- och innovationssystemet tillräckligt för global konkurrens. för ekonomiskt samarbete och utveckling () vill vi att ska utveckla en forsknings- och innovationspolitik där prioriteringar, styrkeområden och samhällsutmaningar kommer i fokus. Till det behövs ett sammantaget grepp där hela det svenska forsknings- och innovationssystemet tar större hänsyn till internationell forskning och rekommendationer. Vi kan konstatera att detta perspektiv tyvärr saknar genomslag i forsknings- och innovationspropositionen. Den förstärkning av instituten som gjordes under den tidigare alliansregeringen menar vi behöver ta ytterligare ett steg. Vi vill därför stärka institutsektorn genom att göra en ytterligare förstärkning av . Vi är kritiska till att Riseinstitutens viktiga arbete skjuts upp . Det går på total tvärs mot såväl regeringens retorik som branschens och expertorganisationernas logik. Vi ser institutens roll att utveckla de små och medelstora företagen som betydande och vill ge och de regionala universiteten i uppdrag att stödja de mindre företagen. Vi anser vidare mot bakgrund av utvärdering av innovationskontoren att det fortsatt är viktigt att fokusera på kvalitet och likvärdighet, och i detta arbete bör de varierande betygen för de olika lärosätena särskilt beaktas. Ett särskilt fokus behöver också läggas på lärosätenas relation till inkubatorerna för att säkerställa ett effektivt flöde av idéer. Vi menar att samarbete med inkubatorer och andra relevanta aktörer måste vidareutvecklas, till vilket vi också vill tillskjuta extra resurser för att utnyttja inkubatorernas fulla potential som kommersialiseringsmotorer. Vi vill därför se en riktad satsning på inkubatorer. Mot bakgrund av detta anser vi att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion 2016/17:3568 (M) yrkandena 30–32 och avstyrka motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 22, 25 och 32 och 2016/17:3566 (KD) yrkandena 13, 14 och 19. Övrigt om forskning och innovation (C) (C) anför: Jag och vill att offentlig sektor bättre ska stimulera innovationer. Med den snabba teknikutvecklingen finns stora möjligheter till smarta och innovativa lösningar på vardagliga utmaningar inom t.ex. vården. För att dra nytta av den tekniska utvecklingen är det därför viktigt att myndigheterna och politiken kontinuerligt ser över aktuella regelverk för att garantera att dessa inte hindrar utvecklingen. Ett innovationsfrämjande arbetsklimat bidrar inte bara till nya affärsidéer utan kan även stimulera s.k. intraprenörer, innovatörer inom verksamheten, som får möjlighet att göra verklighet av sina idéer och bidra till vardagliga förbättrande åtgärder. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3564 (C) vill jag att det ska skapas mekanismer för att stärka incitamenten för vardagsnära innovationer. Mekanismer som uppmuntrar innovativa produkter, tjänster och arbetssätt kommer att förbättra kvaliteten i välfärden. Jag och ser vidare en stor potential i den kunskapsintensiva tjänstesektorn. Det är därför olyckligt att regeringen inte väljer att satsa på tjänsteinnovationer i propositionen. För fler arbetstillfällen och stärkt konkurrenskraft behöver även de kunskapsintensiva tjänsteföretagen få förutsättningar att spela en viktigare roll för svensk forskning och innovation. Slutligen vill jag med anledning av de här aktuella motionsyrkandena framhålla min och vision om en grön och hållbar industri. har mest högkvalitativa järnmalm och en specialiserad och innovativ stålindustri, som det är viktigt att värna och utveckla. är stålindustrin en av de branscher som släpper ut mest koldioxid. har stora fördelar i produktion av material och därmed goda förutsättningar att vara världsledande. Utmaningen ligger i att hitta bästa tillgängliga teknik, minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart samhälle. För att ska ligga i framkant anser jag att det bl.a. krävs satsningar på forskning och innovationer när det gäller produktionsprocesser inom stål och järn samt materialutveckling. Det är inte minst viktigt för att minska koldioxidutsläppen och bidra till industrins gröna omställning. Med detta föreslår jag att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2016/17:3564 (C) yrkandena 22, 25 och 32 och avstyrker motionerna 2016/17:3566 (KD) yrkandena 13, 14 och 19 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 30–32. Övrigt om forskning och innovation (KD) (KD) anför: är ett av världens bästa länder på innovation men bland de sämsta på att kommersialisera dessa. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3566 (KD) vill jag stärka samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov och där staten deltar som betydande finansiär. Det totala innovationssystemet omsätter dock mycket offentliga medel, och det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Jag och övriga kristdemokrater anser att en översyn av innovationssystemet är nödvändig. Mycket offentliga medel läggs på alla nivåer. Statliga medel fördelas t.ex. genom myndigheter som och , andra typer av stöd fördelas genom forskningsinstitut och företagsrådgivarorganisationer. Det är viktigt att dessa myndigheter har frihet att fördela medlen utan detaljstyrning av statsmakterna. Vidare fördelas regionala och kommunala medel till inkubatorer, science centers, utvecklingscenter och samverkan genom kommunalförbund och andra organisationer. Jag menar, i likhet med vad som anförs i den nämnda motionen, att det måste kunna utvecklas en metod för att mäta inte bara antalet företag som startar eller växer i omsättning ekonomiskt eller antal anställda. Det bör även finnas en metod där samhällsnyttan med innovationer kan mätas och utvärderas. De statligt hel- och delfinansierade forskningsinstituten är många till antalet och inte alltid väl kända av de målgrupper som skulle kunna dra nytta av deras verksamheter. Därutöver finns det även forskningsinstitut som är knutna till olika lärosäten. Institutens roll att samverka för att bidra till nyttiggörande och spridande av kunskap är viktig. Instituten tar den tidiga akademiska kunskapen vidare till tillämpning i projekt initierade av företagen. Även test och demonstration av nya varor, processer och tjänster, där kommersiella aktörer saknar intresse, är en viktig funktion som instituten har. Att instituten har en viktig roll att fylla i innovations- och utbildningssystemet råder det därmed ingen tvekan om. Instituten måste dock mot bakgrund av näringslivets strukturomvandling dels vidga sina intressegrupper för verksamheterna till att även inkludera nya eller omdanande branscher, dels utvidga de sätt på vilka de närmar sig företagen. Många företag står inför komplexa och tvärvetenskapliga utmaningar, och instituten måste kunna möta upp med ett helhetsperspektiv. Jag delar därmed uppfattningen i den nämnda motionen om att det behövs en översyn av samtliga instituts verksamhet när det gäller resultat av insatser, att åstadkomma bättre samverkan med näringslivet och att utveckla formerna för att nå nya målgrupper för verksamhetens inriktningar. Med detta föreslår jag att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2016/17:3566 (KD) yrkandena 13, 14 och 19 samt avstyrker motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 22, 25 och 32 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 30–32. Övergripande om forskning och innovation (V) (V) anför: Som framgår av utskottets ställningstagande, som jag i det föregående ställt mig bakom, är jag och positiva till en sammanhållen forskningspolitik. Jag står också bakom flera av de ambitioner och förslag som regeringen presenterar i propositionen. I motion 2016/17:3561 presenteras ett antal förslag där det enligt partiets mening saknas åtgärder i propositionen eller där regeringens åtgärder är otillräckliga. Inget av dessa förslag berör dock näringsutskottets beredningsområde. Jag vill i det här sammanhanget även nämna att syn på industriforskning presenteras närmare i motion 2016/17:1737 (V). Jag och övriga vänsterpartister i kommer därmed att få anledning att återkomma till och utveckla vår syn på det området i samband med att dessa motionsyrkanden hanteras.