yttr · H405TU4y · 2017-05-02 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder uppmanade övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Utskottet anser att regeringens redogörelse i allt väsentligt är korrekt och att den ger en rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet har dock synpunkter på regeringens behandling av tillkännagivanden om en luftfartsstrategi (rskr. 2014/15:144) och finner det otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkänna-givandet som slutbehandlat. I fråga om regeringens behandling av tillkännagivande om tunga lastbilar (rskr. 2014/15:206) invänder utskottet mot att regeringen i den beredning som gjorts har infört nya principer som strider mot tillkännagivandets intentioner. I en avvikande mening framför S, MP och V att tillkännagivandet om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144) har behandlats på ett tillfredsställande sätt genom beslutet om en sådan strategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. Vad gäller frågan om tunga lastbilar (rskr. 2014/15:206) anges att det är positivt att upplåtande av ett vägnät för den nya bärighetsklassen BK4 vägleds av vissa principer för att säkerställa att vägnätet öppnas upp på ett ansvarsfullt sätt. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas beslut och beredningsläge för sammanlagt 35 riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Regeringen redovisar att tolv skrivelser har slutbehandlats , medan 23 skrivelser bereds vidare. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av trafikutskottets betänkanden 2015/16 2016/17 ⃰ ⃰Gäller endast första delen av . En stor andel av riksdagsskrivelserna utgörs av tillkännagivanden. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas åtta tillkännagivanden som slutbehandlade. För fyra av dessa medför det också att berörd skrivelse är avslutad. Nedan följer en redovisning av dessa åtta tillkännagivanden och regeringens redogörelse för ärendenas hantering. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade Kapacitetstilldelning och trafikledning Statistik Krav på att medföra dokumentation i lastbilar Förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2013/14:302 finns ett tillkännagivande om att en utredning bör genomföras kring hur utförsäljningen av AB besiktningsstationer har påverkat priser och tillgänglighet på fordonsbesiktningsmarknaden samt att någon ytterligare utförsäljning av bolagets besiktningsstationer inte bör utföras förrän utredningen är färdigställd och behandlad. Regeringen framhåller att den uppdrog åt Transportstyrelsen att undersöka marknadssituationen när det gäller besiktning i glesbygd samt besiktning av tunga fordon. Transportstyrelsen redovisade sitt uppdrag . I rapporten konstaterar att den geografiska tillgängligheten har ökat i hela landet sedan omregleringen 2010, även om ökningen har varit större i de tätbefolkade delarna. Vidare noteras att ökningen även har varit större för lätta fordon än för tunga fordon. Enligt Transportstyrelsens bedömning finns dock inte skäl till oro vad gäller tillgängligheten till fordonsbesiktning i landet. Regeringen påtalar även att staten förvaltar aktierna i . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) konstaterar regeringen att tillkännagivandet i och med detta är färdigbehandlat. Kapacitetstilldelning och trafikledning, statistik I riksdagsskrivelse 2013/14:372 finns tre tillkännagivanden om järnvägspolitiska frågor, varav två redovisas som slutbehandlade. I dessa två tillkännagivanden anförs att regeringen skyndsamt bör utreda (1) hur kapacitetstilldelningen och trafikledningen kan göras mer effektiva och (2) hur tillgången till tillförlitlig och offentlig statistik över punktlighet kan säkerställas liksom möjligheterna att offentliggöra statistik över resande. Regeringen redovisar att en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av järnvägens organisation tillsattes . I uppdraget ingick att behandla frågor om kapacitetstilldelning, trafikledning och statistik. Regeringen framhåller att slutbetänkandet En annan tågordning – bortom järnvägsknuten (SOU 2015:110) tar fasta på problemen i de aktuella frågorna och kommer med förslag på hur de kan åtgärdas. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) konstaterar regeringen att tillkännagivanden om kapacitetsledning, trafikledning och statistik därmed är slutbehandlade. Regeringen framhåller att tillkännagivandena rör viktiga frågor som regeringen avser att arbeta vidare med . Krav på att medföra dokumentation i lastbilar I riksdagsskrivelse 2014/15:24 finns två tillkännagivanden om cabotagebestämmelser, varav ett redovisas som slutbehandlat. I tillkännagivandet anförs att regeringen bör införa krav på att medföra internationella frakthandlingar i lastbilar under färd. Regeringen hänvisar till att det i artikel 8 i förordning (EG) nr 1072/2009, om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg, framgår vilka bevis som ett transportföretag ska kunna uppvisa vid cabotagekontroller. har dock upprepade gånger framhållit att förordningen inte ställer några särskilda krav på hur handlingarna ska förvaras; det räcker således att de finns tillgängliga i transportföretagens lokaler. Vidare har aviserat att den arbetar med en översyn av ett stort antal bestämmelser som rör väg- och transportområdet. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att överväga olika alternativ för hur kan ändras så att krav på dokumentation ska kunna ställas direkt i samband med vägkontroller av godstrafik. lämnade Transportstyrelsen en slutredovisning av den aktuella delen av uppdraget. I rapporten redogör Transportstyrelsen för insatser som gjorts och betonar att man aktivt kommer att bistå med underlag i arbetet med att driva position i EU. Vidare redovisar regeringen att den i samband med en riktlinjedebatt om vägtransportens sociala aspekter vid ett framfört att det bör bli obligatoriskt att ha bevis i fordonet på vilket slags transport det handlar om. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringen framhåller dock att den även fortsättningsvis kommer att driva frågan. Förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser I riksdagsskrivelse 2014/15:86 finns ett tillkännagivande om att någon förhandlingsperson för avvecklingen av citynära flygplatser inte bör tillsättas. Regeringen hänvisar till dess beslut om att ändra uppdraget till den samordnare för som tillsattes . Uppdraget begränsades i och med ändringen till att enbart omfatta att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , som slutredovisningstiden tidigarelades till . Regeringen påminner även om vad som tidigare anförts i skrivelse 2015/16:75 om negativa tillkännagivanden och regeringens utrymme att utreda en viss fråga. Regeringen konstaterar följaktligen att tillkännagivandet är slutbehandlat. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2014/15:144 finns två tillkännagivanden om luftfartsfrågor, varav ett redovisas som slutbehandlat. I detta tillkännagivande anförs att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Regeringen framför att den fattade beslut om en svensk flygstrategi. Strategin utgör ett inriktningsdokument och en plattform för det fortsatta arbetet med att utveckla flygets roll och förutsättningar i transportsystemet. Regeringen uppger att strategin ska bidra till ett hållbart flygresande, en minskad miljö- och klimatpåverkan samt sunda och rättvisa konkurrensvillkor. Strategin ska även bidra till effektiva regelverk för att behålla en hög flygsäkerhet, främja en ökad export av svensk flygteknik och värna ställning som stark flygindustrination. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Riksdagsskrivelse 2014/15:207 innehåller ett tillkännagivande om kollektiv-trafik, nämligen statens roll i att bidra till att skapa rätt förutsättningar för att kollektivtrafikbranschens mål om en fördubblad kollektivtrafik ska uppnås. Regeringen framhåller att den i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) har redogjort för hur den avser att behandla tillkännagivandet. Enligt regeringen är det angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning främjar en samhällsstruktur med goda möjligheter att resa kollektivt, till fots eller med cykel. Regeringen framför att den stödjer en sådan utveckling genom satsningar på transportinfrastruktur, förbättringar av regelverk och främjande av en hållbar och god samhällsplanering. för stadsmiljöavtal och dess fokus på hållbara transporter i städer 2015–2018 lyfts också fram som ett viktigt exempel på en stödjande åtgärd. I propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) konstaterar regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2015/16:246 finns ett tillkännagivande om att ytterligare ansträngningar bör göras för att alla invånare, såväl på landsbygden som i ytterstadsområden, ska få ännu bättre tillgång till bredband. Regeringen redovisar att den fattade beslut om en bredbandsstrategi – helt uppkopplat 2025 – . Regeringen anser därmed att den har omhändertagit tillkännagivandet. Regeringen uppger att 28 tillkännagivanden är under fortsatt beredning. Nedan följer en redovisning över det arbete som regeringen har utfört med anledning av dessa tillkännagivanden samt i förekommande fall en redovisning av den fortsatta beredningsprocessen. Tillkännagivanden som redovisas som under beredning Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar 2013/14:217, 218 Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur Beslut om omhändertagande och klampning Infrastruktur och förutsättningar för cykling Transportstyrelsens avgifter för tillsyn Insatser mot alkohol vid bilkörning Beslut om omhändertagande och klampning Kontroller och tillsyn av åkeribranschen Lastbilars och bussars längd och vikt Sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet Vissa frågor om upphandling av infrastruktur Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar äldsta tillkännagivande som fortfarande bereds finns i riksdagsskrivelse 2004/05:178 och rör sjösäkerhet. I tillkännagivandet anförs att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för obligatorisk utbildning och förarbevis för fritidsbåtar. Regeringen påminner om att frågan om kompetensbevis och hastighetsbegränsningar för fritidsbåtar behandlades i propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160). Propositionen följdes av riksdagsskrivelse 2005/06:308 där godkände regeringens förslag om förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar. har frågan om kompetensbevis för fritidsbåtar utretts inom , som tagit fram ett fördjupat kunskapsunderlag i frågan. Regeringen anger att en departementspromemoria om behörighetsbevis för fritidsbåtar och skepp har utarbetats och remitterats samt att remissvaren har sammanställs. Vidare framförs att frågan om särskild reglering av vattenskotrar aktualiserades . Efterföljande höst lämnade Havs- och vattenmyndigheten slutredovisningen av ett regeringsuppdrag om att kartlägga olägenheter från vattenskotrar och andra mindre motordrivna farkoster samt om att analysera behovet av en särskild reglering för sådana farkoster. remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskotrar och har efter avslutad remiss sammanställt remissvaren. Ärendet bereds vidare. I riksdagsskrivelse 2012/13:259 finns ett tillkännagivande rörande luftfartsfrågor. I skrivelsen tillkännages att den lokala flygtrafikledningen på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flygplatser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av . Regeringen hänvisar till beslut om ändring av luftfartslagen, vilket fattades på förslag av trafikutskottet. Lagändringen, som utfärdades av regeringen och trädde i kraft , innebar att flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs eller drivs av staten återreglerades. I det betänkande (2012/13:TU18) som låg till grund för riksdagsskrivelsen angavs att regeringen förväntades åtgärda tillkännagivandet genom ändring av luftfartsförordningen. Regeringen redovisar att ett förslag till en sådan ändring remitterades i samband med förslaget om ändring av luftfartslagen. Då förslaget till förordningsändring delvis kritiserades av remissinstanserna gjordes bedömningen att det inte var möjligt att besluta om ändring av luftfartslagen och luftfartsförordningen . Enligt regeringen pågår ett arbete med att ta fram ett nytt förslag till ändringar i luftfartsförordningen. Förslaget kan komma att behöva remitteras, men regeringen bedömer att förslaget likväl kommer att presenteras . Ärendet bereds vidare. Vad gäller it-politiska frågor finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2013/14:168 om att regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxidutsläppen, verka för att en motsvarande strategi upprättas på EU-nivå samt ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten. Regeringen redovisar att den regleringsbrev uppdrog åt 62 myndigheter att arbeta med att minska koldioxidutsläppen från resor och transporter genom att använda den teknik som tagits fram inom ramen för projektet möten i myndigheten (REMM). Vidare framhåller regeringen att den i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) har aviserat att en samlad digitaliseringspolitik ska presenteras. Regeringen anger även att den i proposition Infrastruktur för fram tiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2006/17:21) pekar på att digitalisering är ett viktigt verktyg för att uppnå de transportpolitiska målen och ett långsiktigt hållbart transportsystem. Ärendet bereds vidare. I fråga om trafiksäkerhet finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2013/14:181 om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning. Regeringen redogör för att Transportstyrelsen uppdrogs att ta fram en långsiktig plan för information om och åtgärder mot förares aktiviteter under färd med motorburet fordon. Bakgrunden till uppdraget var ändringen av trafikförordningen (1998:1276) som trädde i kraft och som innebar att förare av motordrivet fordon endast får ägna sig åt aktiviteter såsom användande av mobiltelefoner eller annan kommunikationsutrustning så länge det inte inverkar menligt på framförandet av fordonet. Transportstyrelsens slutrapport, som redovisades , innehöll en långsiktig aktivitetsplan och förslag på uppföljning gällande effekten av nämnda förordningsändring. Regeringen påtalar att förordningsändringen har lett till fällande domar för olaglig användning av mobiltelefoner under körning och framhåller också att Transportstyrelsen genomförde informations- och utbildningsinsatser för att främja en trafiksäker användning av kommunikationsutrustning i fordon. Vidare redovisas att regeringen uppdrog åt Transportstyrelsen att utvärdera de åtgärder som infördes . Uppdraget ska redovisas till . Om åtgärderna inte bedöms vara tillräckligt effektiva, åläggs Transportstyrelsen att återkomma med förslag till regeländringar eller andra åtgärder. Ärendet bereds vidare. I riksdagsskrivelserna 2013/14:217–218 tillkännages att arbetet med att skapa fler säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken behöver påskyndas. Regeringen hänvisar till att Trafikanalys fick i uppdrag att genomföra en utredning om trygga och säkra uppställningsplatser. Trafikanalys redovisade uppdraget i rapporten och säkra uppställningsplatser. Ärendet bereds vidare. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur I riksdagsskrivelse 2013/14:372 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på i takt med att underhållskontrakten löper ut. Regeringen redovisar att frågan har behandlats i utredningen om järnvägens organisation och då särskilt i delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42) som redovisades och behandlar järnvägens infrastruktur. Delbetänkandet har remitterats, varpå en remissammanställning har upprättats. Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning av järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för genomförande av järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget i en delrapport och i en slutrapport . Utöver förslag på möjliga åtgärder för att i egen regi driva och underhålla det statliga järnvägsnätet innehöll slutrapporten även förslag på vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhåll. ska redovisa uppdraget , och . Regeringen avser att återkomma med tidpunkter för ytterligare redovisningar. Ärendet bereds vidare. Riksdagsskrivelse 2013/14:373 innehåller ett tillkännagivande om samhällsuppdrag inom järnvägsområdet. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällsbehovet av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses. Regeringen framhåller att erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnväg och tillsammans med arbetar för att utöka den s.k. kombitrafiken. Regeringen betonar att den avser att återkomma till i det fall inte lyckas med detta fortsättningsvis och om företaget inte i högre utsträckning tillgodoser samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Vidare refererar regeringen till budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) där det anges att det finns anledning att förtydliga uppdraget för för att understryka det viktiga ansvar som bolaget har som förvaltare av stationer och depåer. Ärendet bereds vidare. I riksdagsskrivelse 2013/14:374 tillkännages att regeringen ska se till att sjöfarten mer effektivt binds samman med järnvägs- och vägtransporter, arbeta för att genomförandet av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektivt som möjligt samt återkomma till med ett förslag på införande av ett system med tonnageskatt. Regeringen understryker att det förs en dialog med transportmyndigheterna för att säkerställa att de hamnar som tidigare utpekats som av central betydelse för godstransporter (se proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem) vägleder prioriteringarna av infrastruktur för godstrafik. Regeringen hänvisar även till den kommande planeringsprocessen inför en ny nationell plan för transportsystemet för perioden –2029. Vidare redovisas att regeringen har beslutat att stötta ett antal sjömotorvägsprojekt, varav flera syftar till att ta fram alternativa miljövänliga bränslen eller olika sorters åtgärder för att rena avgasutsläppen. Regeringen följer även utvecklingen av de nya svavelreglerna och noterar att få överträdelser mot de nya reglerna på nationell nivå har uppmärksammats inom ramen för Transportstyrelsens tillsyn. Arbete pågår även inom med att se över och lämna förslag på ett mer effektivt sanktionssystem för överträdelse av svavelreglerna. Regeringen redovisar dessutom att ett nytt tonnagebeskattningssystem trädde i kraft . Det nya systemet syftar till att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan och innebär att kvalificerade bolag nu kan välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. Ärendet bereds vidare. I fråga om redovisningscentraler för taxi finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2013/14:375 om att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas. Regeringen hänvisar till beslutet om att utse en särskild utredare med uppdrag att utreda och eventuellt lämna förslag på en obligatorisk användning av taxameterutrustning i taxifordon utan möjlighet till dispens. Utredningen, som kom att förlängas , avslutades i och med överlämnandet av slutbetänkandet Taxi och samåkning – , och i övermorgon (SOU 2016:86). I slutbetänkandet föreslås att man tar bort möjligheten till undantag från kravet om att ett taxifordon får användas i taxitrafiken endast om det är försett med taxameterutrustning. Regeringen redovisar att betänkandet har remitterats med sista svarsdag . Ärendet bereds vidare. Riksdagsskrivelse 2014/15:24 innehåller ett tillkännagivande med anledning av cabotagebestämmelserna, nämligen att regeringen ska se över det nuvarande beställaransvaret. Regeringen redovisar att den uppdrog åt Transportstyrelsen att se över om den nuvarande regleringen av beställaransvar skapar tillräckliga förutsättningar för ordning och reda i transportbranschen. Slutredovisningen var tänkt till men Transportstyrelsen gjorde bedömningen att ytterligare utredning krävdes och valde därmed att endast presentera en delrapport. Ytterligare en delrapport om beställaransvar överlämnades till . Transportstyrelsen konstaterar att det finns ett behov av att öka berörda myndigheters kunskap om de aktuella reglernas utformning. Enligt regeringen ska uppdraget slutredovisas . Ärendet bereds vidare. Beslut om omhändertagande och klampning I riksdagsskrivelse 2014/15:25 finns ett tillkännagivande om åtgärder vid hindrande av färd, nämligen att regeringen ska utreda möjligheterna att låta de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd bestå i längre än samt låta en polisman eller tulltjänsteman besluta om klampning. Av regeringens redovisning framgår att Transportstyrelsen fick i uppdrag att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelserna om bl.a. åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Uppdraget inbegriper att utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt låta en polis eller tulltjänsteman besluta om klampning. lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget; slutredovisningen ska överlämnas till . Ärendet bereds vidare. Infrastruktur och förutsättningar för cykling, trafikregler för cykling Riksdagsskrivelse 2014/15:123 innehåller två tillkännagivanden om cykling. Av det ena tillkännagivandet framgår att regeringen bör ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt. Regeringen hänvisar till att en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder anslogs i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). Enligt regeringen har dessa medel använts till nya och kompletterande cykelvägar, liksom till cykelfrämjande åtgärder i form av planskilda korsningar för gång- och cykeltrafikanter i anslutning till resecentrum. Vidare framhåller regeringen att den uppdrog åt att ta fram en kunskapssammanställning om varför barns och ungas cyklande minskar. Uppdraget, som även innefattar förslag på åtgärder, ska redovisas . Regeringen informerar även om att den, i nära samarbete med externa aktörer, utarbetar en nationell strategi för ökad och säker cykling. Ambitionen är att återkomma till i närtid. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns.