yttr · H505SkU1y · 2017-11-07 00:00:00 — Därför bör det införas bestämmelser om beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i . Mervärdesskatten på förevisningar av naturområden utanför tätorter samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden sänks från till . Detta kan medföra att fler får möjlighet att ta del av naturen med hjälp av t.ex. en guide eller naturvägledare. Den svenska modellen bygger på att alla bidrar till vår gemensamma välfärd. Skatteflykt och skatteundandragande innebär mycket stora kostnader för och andra länder och drar undan resurser från den gemensamma välfärden. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande, på både nationell och internationell nivå, är därför fortsatt en hög politisk prioritering för . Utskottet välkomnar det arbete som regeringen bedriver inom EU och i dessa frågor. Utskottet ställer sig med det anförda bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Sänkt skatt för pensionärer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att sänka skatten för pensionärer. Utskottet delar regeringens bedömning att skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare så att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension i sin helhet är borttagen till 2020. Utskottet avstyrker motionsförslagen om en annan inriktning av sänkningen av skatten för pensionärer. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 30) att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst 2018. För ska den förhöjda delen av grundavdraget beräknas på följande sätt: – För inkomster upp t.o.m. 0,99 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,687 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 0,99 men inte 1,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,885 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 1,11 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,609 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 2,72 men inte 2,94 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till av inkomsterna minskat med 0,162 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 2,94 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,482 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 3,11 men inte 4,45 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,171 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 4,45 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,376 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 7,88 men inte 9,15 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 2,164 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 9,15 men inte 12,43 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,541 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 12,43 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,422 prisbasbelopp. Ändringarna träder i kraft . Regeringen anför att pension är uppskjuten lön men i flera fall beskattas högre än löneinkomst. Anledningen till skillnaden mellan beskattning av pension och löneinkomst är jobbskatteavdraget som infördes . Jobbskatteavdraget är en skattereduktion för arbets-inkomster. Pensionsinkomster ger dock inte rätt till jobbskatteavdrag eftersom pension inte omfattas av det arbetsinkomstbegrepp som utgör underlaget för jobbskatteavdraget. Regeringen anser att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör tas bort. Av kostnadsskäl måste detta ske i flera steg. Det senaste steget togs när skatten sänktes för pensionärer med inkomster . Sänkningen skedde genom att det förhöjda grundavdraget förstärktes. Det bedöms lämpligt att i detta ytterligare steg använda samma metod. Regeringen anför att förslaget att förstärka grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt bedöms beröra av åldersgruppen, ca 1,5 miljoner personer. De personer som berörs är de som betalar inkomstskatt och har en fastställd förvärvsinkomst 2018. Av dem som berörs får antalet begränsat skattskyldiga bedömas som ringa. Med beaktande av antalet berörda skattskyldiga och den föreslagna nivån på höjningen av grundavdraget uppskattas förslaget leda till minskade skatteintäkter om . Den offentlig-finansiella effekten beror i stort sett helt på minskad inkomstskatt. Med en höjning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 kompenseras emellertid kommuner och landsting. Förslaget innebär också att underlaget för det kommunala inkomstutjämningssystemet kan komma att påverkas. Genom utjämningssystemet kommer dock eventuella förändringar av enskilda kommuners och landstings relativa skattekraft att jämnas ut. Förslaget påverkar även storleken på skattereduktionen för fastighetsavgift för äldre, men förändringen är av mindre betydelse. Regeringen bedömer att skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare så att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension i sin helhet är borttagen till 2020. Den återstående skattesänkningen bör göras i två steg med den första sänkningen 2019 och den andra 2020. kommer att remittera ett förslag om ytterligare sänkning av skatten för pensionärer. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. anför i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det inte finns något egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer vill ytterligare sänka skatten för denna grupp och föreslår därför en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt . satsar lika mycket som regeringen på att sänka skatten för pensionärer. I kommittémotion 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att skatten ska sänkas för pensionärer så att det lönar sig att jobba. föreslår i partimotion 2017/18:2487 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att pensionärsskatten ska slopas och att pension likställs med förvärvsinkomst. Regeringens skattesänkning är ett steg i rätt riktning, men det går alldeles för långsamt. föreslår också att garantipensionen höjs. Samtliga pensionärer får därmed ett rejält ekonomiskt lyft. föreslår i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det förhöjda grundavdraget förstärks för inkomster mellan och och dessutom proportionellt över hela inkomstskalan med . föreslår ytterligare sänkningar åren därefter med totalt samma belopp som regeringen föreslår. Liberalerna anför i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att man välkomnar att regeringen sänker skatten för pensionärerna. Det krävs dock ytterligare skattelättnader för att underlätta vardagen för pensionärer. Liberalerna föreslår därför ett utökat RUT-avdrag för äldre. Liberalerna vill också förbättra ekonomin för ekonomiskt svaga pensionärer och höjer bostadstillägget, som har en avgörande betydelse för att lyfta denna grupp över fattigdomsgränsen. föreslår i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att hela skillnaden i beskattning mellan förvärvsinkomst och pension som en effekt av jobbskatteavdraget slopas . Ett tillkännagivande med samma innebörd föreslås i kommittémotion 2017/18:3842 av m.fl. (KD) yrkande 2. Utskottet konstaterar att det råder en bred enighet om att skatten för pensionärer bör sänkas. Utskottet delar uppfattningen att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör tas bort, men att det av kostnadsskäl bör göras i flera steg. Sänkningen bör ske genom att det förhöjda grundavdraget förstärks på det sätt som regeringen föreslår. Utskottet godtar bedömningen att hela skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör vara borttagen till 2020. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att sänka skatten för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte behövs några ytterligare lagändringar för att ska få tillgång till de uppgifter som myndigheten behöver för att kunna beräkna skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning. Utskottet avstyrker motionerna med yrkanden om avslag på förslaget. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 21, 30 och 36) att en skattereduktion införs för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. De som är obegränsat skattskyldiga under någon del av året har rätt till skattereduktion. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen (IL), om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Underlaget för skattereduktionen utgörs av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken som betalats ut under beskattningsåret och som ska tas upp till beskattning enligt IL. En utländsk ersättning enligt lagstiftning om social trygghet som betalas ut enligt grunder som är jämförbara med vad som gäller för sjukersättning och aktivitetsersättning ska på begäran av den skattskyldige räknas med i underlaget för skattereduktionen om ersättningen tas upp till beskattning i . Skattereduktionen knyts till kommunalskattesatsen och prisbasbeloppet. Grundavdraget beaktas inte. För den del av underlaget som inte överstiger 2,53 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till av underlaget multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt. För den delen av underlaget som överstiger 2,53 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till av underlaget, multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt. De som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret har rätt till skattereduktionen med en tolftedel av den skattereduktion som skulle ha tillgodoförts dem om de varit obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret, för varje kalendermånad eller del av en kalendermånad under vilken de är obegränsat skattskyldiga. Om de skattskyldigas överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i , ska denna begränsning dock inte tillämpas. Ändringarna träder i kraft . Ändringarna i IL tillämpas första gången på sjukersättning och aktivitetsersättning som betalas ut efter . Ändringarna i lagen om avräkning av utländsk skatt tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Ändringarna i skatteförfarandelagen av de allmänna skattetabellerna tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Regeringen bedömer att det inte behövs några ytterligare lagändringar för att ska få tillgång till de uppgifter som myndigheten behöver för att kunna beräkna skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning. Regeringen motiverar förslaget med att det för arbetsinkomster finns en skattereduktion i form av jobbskatteavdraget och att de som har fyllt har en skattelättnad i form av förhöjt grundavdrag. De som har inkomster i form av sjukersättning och aktivitetsersättning omfattas inte av någon av dessa skattelättnader, vilket medför ett högre skatteuttag på dessa inkomster. Även av fördelningspolitiska skäl finns det anledning att införa en skattelättnad för sjukersättning och aktivitetsersättning. Skattesänkningen bör utformas som en skattereduktion eftersom denna möjliggör en större ökning av den disponibla inkomsten för personer som har en högre kommunalskattesats och därmed lägre inkomst efter skatt. Vidare innebär en skattereduktion att skillnaden i beskattning minskar mellan arbetsinkomst och sjukersättning respektive aktivitetsersättning. Den föreslagna skattereduktionen för sjukersättning och aktivitets-ersättning beräknas minska statens skatteintäkter med . Uppskattningsvis kommer ca 310 000 personer att ha inkomst i form av sjukersättning eller aktivitetsersättning 2018. Den föreslagna skatte-reduktionen medför att skatteuttaget minskar för dessa personer. Hur stor minskningen blir beror på storleken på ersättningen och kommunal-skattesatsen. Baserat prisbasbelopp, kommunalskattesatser och garantinivåer vid årets ingång beräknas skattesänkningen bli vid genomsnittlig kommunalskattesats för personer som fyllt och som har ersättning på hel garantinivå. För personer som har högsta möjliga ersättning, och genomsnittlig kommunalskattesats, beräknas skattesänkningen bli . För personer som får transfereringar som bestäms utifrån inkomst efter skatt, t.ex. försörjningsstöd och särskilt bostadstillägg, kommer den föreslagna skattereduktionen att medföra att dessa transfereringar minskar. Avgifter som bestäms av inkomst efter skatt, t.ex. avgift för omsorg, kan också komma att öka, vilket kan innebära att den disponibla inkomsten efter dessa avgifter inte ökar eller ökar i mindre utsträckning för berörda personer. yrkar i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5–7 i denna del avslag på förslaget. Avslagsyrkanden lämnas även av i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del, samt i partimotion 2017/18:3798 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del. Även Liberalerna yrkar i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del avslag på förslaget med motiveringen att skattesänkningen i kombination med regeringens skattehöjningar på arbete bidrar till att göra det mindre lönsamt att återgå i arbete. Liberalerna prioriterar i stället reformer för att snabba på återgången till arbete för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Utskottet anser att även de som har inkomster i form av sjukersättning och aktivitetsersättning bör omfattas av en skattelättnad i likhet med de som har arbetsinkomster. Personer som har sin försörjning i form av sjukersättning och aktivitetsersättning har i högre utsträckning en låg ekonomisk standard, och även fördelningspolitiska skäl talar för att införa en skattelättnad för sådana inkomster. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att höja den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta . Motionsförslagen med yrkanden om avslag avstyrks. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Regeringen föreslår (punkt 22) att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta höjs från av skattepliktig inkomst som inte utgör sjöinkomst. Ändringen träder i kraft . Lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta trädde i kraft . Den särskilda inkomstskatten var av den skattepliktiga inkomsten. Denna skattesats var oförändrad (med undantag för skatten på sjöinkomster som sänktes till ). Skattesatsen på skattepliktiga inkomster, med undantag av sjöinkomster, sänktes dock till . Enligt regeringens bedömning finns det offentligfinansiella skäl att återställa skattesatsen för särskild inkomstskatt för utomlands bosatta till av skattepliktig inkomst som inte utgör sjöinkomst. Förslaget bedöms öka skatteintäkterna med ca . yrkar i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5, 6 och 8 avslag på förslaget. yrkar i partimotion 2017/18:2487 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del avslag på förslaget. I motionen anförs att skatten slår särskilt hårt mot många pensionärer som uppburit sin pension från arbete i offentlig sektor eller tjänstepension från privat sektor och på ålderns höst väljer att spendera tid utomlands. Med regeringens skattehöjning kommer många individer att välja att i stället gå över till en beskattning enligt inkomstskattelagen trots att de varken bor i eller utnyttjar de svenska välfärdsfunktionerna. yrkar i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del avslag på förslaget. Liberalerna yrkar i partimotion 2017/18:3752 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del avslag på förslaget. Utskottet godtar regeringens bedömning att det finns offentligfinansiella skäl att återställa skattesatsen för särskild inkomstskatt för utomlands bosatta till av skattepliktig inkomst som inte utgör sjöinkomst. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Ändrad beräkning av bilförmånen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrad beräkning av bilförmånsvärdet. Utskottet avstyrker motionsförslag om att förslaget ska avslås och förslag om andra förändringar av beräkningen av bilförmånen. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Bonus enligt det nya bonus–malus-systemet Regeringen bedömer att det inte behövs någon ändring av reglerna om beräkning av bilförmånen med anledning av bonusdelen av bonus–malus-systemet eftersom nedsättningen av förmånsvärdet enligt befintliga regler om permanent nedsättning för vissa miljöanpassade bilar i allt väsentligt bedöms motsvara de effekter en bonus medför. Regeringen föreslår (punkt 30) att fordonsskatt inte ska ingå i prisbasbeloppsdelen vid den schablonmässiga beräkningen av förmånsvärdet för bilar av tillverkningsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen eller . I stället ska bilens fordonsskatt enligt vägtrafikskattelagen tillkomma som ytterligare en post utöver prisbasbeloppsdelen, det ränterelaterade beloppet och det prisrelaterade beloppet. Till följd av detta ska prisbasbeloppsdelen sänkas från 0,317 till 0,29 prisbasbelopp vid beräkning av bilförmån för dessa bilar. Ändringarna ska träda i kraft . Förmånsvärdet för en bil, som av förenklingsskäl schablonberäknas, är tänkt att motsvara kostnaden för att äga och köra bilen privat. Sedan schablonberäkningen för bilförmån infördes har variationen i fordonsskatten mellan olika bilmodeller ökat. Med bonus–malus-systemet kommer variationen att öka ytterligare, framför allt som bilar är i bruk. Denna variation bör avspeglas i förmånsvärderingen. Ett sätt att åstadkomma detta är att lägga till det förhöjda koldioxidbeloppet (malusen) till det schablonberäknade förmånsvärdet. Det skulle betyda ett förhöjt förmånsvärde för de bilar som får ett förhöjt koldioxidbelopp. Detta skulle dock bara gälla under bilens tre första år i bruk. Ett alternativt sätt att låta det förhöjda koldioxidbeloppet påverka förmånsvärdet är att i stället bryta ut fordonsskatten, som ingår i prisbasbeloppsdelen, ur schablonen. På så sätt får man in variationen i fordonsskatten i förmånsvärdet. Likaså skulle skillnaderna i fordonsskatt avspeglas i förmånsvärdet även efter det tredje året, när det förhöjda koldioxidbeloppet inte längre påverkar fordonsskatten. Prisbasbeloppsdelen, i den grad den är avsedd att omfatta den genomsnittliga fordonsskatten, kan justeras ned med den genomsnittliga fordonsskatten för personbilar. Förmånsvärdet skulle då beräknas enligt dagens regler med ett tillägg för fordonsskatten. En sådan förändring skulle innebära att en bil med högre fordonsskatt skulle betinga ett högre förmånsvärde än en bil som i alla andra relevanta avseenden är likvärdig. Nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar Regeringen föreslår (punkt 30) att nybilspriset ska sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för närmast jämförbara bil vid beräkningen av värdet av bilförmånen för vissa miljöanpassade bilar av tillverkningsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen eller . Reglerna om permanent nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar innebär att förmånsvärdet för en sådan bil – dvs. som är helt eller delvis utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik – ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen enligt nuvarande bestämmelser ska således göras till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Eftersom fordonsskatten ingår i bilförmånsschablonen görs jämförelsen utan beaktande av den faktiska fordonsskatten. Förslaget om att fordonsskatten inte längre ska ingå i prisbasbeloppsdelen vid den schablonmässiga beräkningen av förmånsvärdet utan tillkomma som ytterligare en post i bilförmånsschablonen innebär att förmånsvärdet för den jämförbara bilen kommer att variera med fordonsskatten. Om nuvarande regler om nedsättning av förmånsvärdet lämnas oförändrade kommer miljöbilars förmånsvärde således att påverkas av den jämförbara bilens fordonsskatt. Detta bedöms inte vara lämpligt. Bestämmelserna om nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar bör därför ändras så att nedsättningen av förmånsvärdet i stället görs med utgångspunkt i bilarnas nybilspris. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att nybilspriset ska sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för närmast jämförbara bil vid beräkningen av värdet av bilförmånen för vissa miljöanpassade bilar. Av samma anledning bör bestämmelsen som reglerar den tidsbegränsade nedsättningen justeras. Om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från en yttre energikälla eller med annan gas än gasol ska förmånsvärdet enligt gällande regler tas av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen som följer av detta får dock uppgå till maximalt . I stället för att knyta nedsättningen av förmånsvärdet till den jämförbara bilens förmånsvärde bör det anges att förmånsvärdet för miljöbilen ska sättas ned (dock högst ). Storleken på justeringen av förmånsvärdet ändras emellertid inte jämfört med gällande regler. Förmån av betald trängselskatt och infrastrukturavgift Regeringen föreslår (punkt 30) att förmån av betald trängselskatt, väg-, bro- och färjeavgift inte ska ingå i det schablonmässigt beräknade bilförmånsvärdet. Den anställde ska anses ha fått förmånen först månaden efter den då förmånen kommit den anställde till del. De nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . I och med att trängselskatter för privata resor ingår i förmånsvärdet är de privatekonomiska incitamenten att ta hänsyn till vid passage genom en betalstation svaga för förmånstagaren. För att öka incitamenten för förmånstagare att begränsa sin privata körning bör betald trängselskatt och infrastrukturavgift exkluderas från det schablonmässigt beräknade förmånsvärdet. Detta ligger även i linje med syftet med trängselskatt, dvs. att förbättra framkomligheten och miljön i de områden som omfattas av den. Principen att förmån av fri bil ska värderas till marknadsvärdet har sin grund i synsättet att olika typer av arbetsersättning ska bli föremål för en enhetlig och neutral beskattning. Förslaget att förmån av betald trängselskatt och infrastrukturavgift inte ska ingå i det schablonmässigt beräknade bilförmånsvärdet är således även motiverat av neutralitetsskäl. Det saknas anledning att särbehandla förmån av betald trängselskatt i förhållande till förmån av betald väg-, bro- och färjeavgift. På samma sätt bör även betald infrastrukturavgift exkluderas från det schablonmässigt beräknade förmånsvärdet. yrkar i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkandena 5, 6 och 9 i denna del avslag på förslaget. föreslår i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar förlängs och att taket höjs till samt att förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs. Parkerings- och trängselskatter avskaffas som skattebefriad förmån.