yttr · H405SkU6y · 2017-05-24 00:00:00 — I yttrandet tillstyrker utskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser utskottets berednings-område. I fyra avvikande meningar tillstyrker , de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. Till yttrandet har lämnat ett särskilt yttrande. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar de avser skatteutskottets beredningsområde och avslår de förslag om en annan inriktning som läggs fram i , , , och partimotioner. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . Riktlinjerna för den ekonomiska politiken baseras på propositionens övriga innehåll, dvs. en beskrivning av finanspolitikens övergripande inriktning, en uppföljning av sysselsättningspolitiken, en bedömning av den makro-ekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser, en uppföljning och bedömning av de budgetpolitiska målen, en uppföljning av statens budget samt en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. I propositionen lämnas även förslag till vissa ändringar av utgiftsområdenas indelning. och svensk ekonomi är i ett helt nytt läge. Underskott har vänts till överskott. Sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Stora ofinansierade skattesänkningar har bytts till investeringar för framtiden. När regeringen tillträdde 2014 var underskottet i de offentliga finanserna . Arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, var skyhög. Efter i ofinansierade skattesänkningar fanns det stora brister i välfärden. har styrts i en annan riktning. Ett hållbart samhällsbygge med investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat har ersatt skattesänkningar och nedskärningar. har styrkan och resurserna för att genomföra reformer som ökar framtidstron. Så möter vi oro och otrygghet – inte genom skattesänkningar, nedskärningar och sänkta klimatambitioner. Framtidsinvesteringar och reformer som minskar klyftorna ökar tilliten och sammanhållningen och motverkar rädsla, egoism och rasism. Vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regerings-partierna och . Miljöskatternas styrande effekt ska öka och styra mot mer klimatsmarta transporter och energikällor i syfte att nå uppsatta mål på ett kostnadseffektivt sätt. Ett förslag om att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och en reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle har remitterats. Förutom aktiv medverkan för ett globalt klimatstyrmedel för internationellt flyg har regeringen även tillsatt en utredning om flygskatt. Utredningen redovisade sin analys och sina förslag på hur en skatt på flygresor kan utformas i betänkandet En svensk flygskatt (SOU 2016:83). Utredningens förslag har remitterats. Regeringens ambition är att införa en skatt på flygresor för att skapa en grön skatteväxling med sänkta skatter på arbete. har blivit ett land med större inkomstklyftor . Det finns flera förklaringar till den utvecklingen. Framför allt har inkomsterna för dem med allra högst inkomster ökat snabbare än för övriga, främst till följd av snabbt ökade kapitalinkomster. Avskaffandet av fastighetsskatten och förmögenhetsskatten har också bidragit till ökningen. De lägsta inkomsterna har ökat jämförelsevis långsamt. Den successiva utbyggnaden av jobbskatteavdraget har också förstärkt skillnaderna i inkomstutveckling. väntas dock utvecklingen med allt större inkomstspridning brytas, mätt med den s.k. Gini-koefficienten, och i stället kommer jämlikheten att öka jämfört innan. Det beror främst på en minskad arbetslöshet, stora satsningar på välfärdstjänsterna via kommunerna samt på en generellt mer omfördelande politik. Regeringens åtgärder i form av bl.a. sänkt skatt för pensionärer, höjd ersättning i sjuk- och aktivitetsersättningen, höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen och höjd grundnivå i föräldrapenningen har bidragit till denna utveckling. I de högre inkomstgrupperna har inkomstutvecklingen blivit något svagare, främst till följd av utfasningen av jobbskatteavdraget, den begränsade uppräkningen av skiktgränserna och den höjda kapitalbeskattningen på investeringssparkonton. Det offentligfinansiella läget gör att politiken framöver i ökad utsträckning kan inriktas mot angelägna reformer som stärker trygghet och välfärd, samt angelägna investeringar i klimatomställningen, utan att hamna i konflikt med det finanspolitiska ramverket, som den förra regeringens politik med stora ofinansierade skattesänkningar gjorde. Det föreligger dock alltid ett behov av löpande effektivisering i hur det offentliga åtagandet utförs. Stora inkomstklyftor finns mellan de som har ett jobb och de som saknar det, mellan de som har mycket kapital och de som inget har. En hög sysselsättningsgrad är grunden för ett jämlikt samhälle, och en hög facklig organisering säkrar löner som det går att leva på. En aktiv arbetsmarknads-politik skapar förutsättningar för en hög sysselsättning. I kombination med en god omställningsförsäkring säkerställer det att de som drabbas vid rationaliseringar eller internationell konkurrens också snabbt får stöd att ställa om till ett nytt arbete. Detta är en förutsättning för att en öppen handel med omvärlden, som gynnar ekonomisk utveckling, ska ha legitimitet och stöd i breda folklager. Socialförsäkringarna ger en grundläggande ekonomisk säkerhet och utjämnar levnadsvillkoren mellan människor. Även skattesystemet ska verka omfördelande. Att medborgarna och företagen har ett högt förtroende för skattesystemet är nödvändigt för att välfärdssystemet ska kunna skattefinansieras. Skattefusk och skatteundandragande hotar systemets legitimitet i grunden. Regeringen kommer därför att fortsätta arbetet mot skattefusk och skatteundandraganden. presenterade regeringen sitt 10-punktsprogram mot bl.a. skatteflykt. I syfte att bekämpa skatteflykt, skattefusk och skatteundandragande har regeringen tillsatt en utredning som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg (dir. 2017:38). Regeringen anser att det är viktigt att även bankerna tar sitt ansvar för att motverka spekulationer, skatteflykt, skattefusk och skatteundandragande. Utvecklingen på bostadsmarknaden där allt fler är allt högre belånade är oroande och måste bromsas. Regeringen fortsätter även arbetet för ordning och reda på arbetsmarknaden genom bl.a. myndighetssamverkan mot osund konkurrens och för bättre utstationeringsregler. I regeringens politik för inkluderande tillväxt är jämlikhet och effektivitet samverkande faktorer. Detta står i kontrast till det enkla skolboksexemplet där mer jämlikt fördelade inkomster uppnås till priset av lägre effektivitet. Det finns flera empiriska studier som undersöker sambandet mellan ojämlikhet och ekonomisk tillväxt, men resultaten pekar i olika riktningar. Nära kopplad till frågan om sambandet mellan jämlikhet och effektivitet är frågan om sambandet mellan storleken på den offentliga sektorn och ekonomisk tillväxt, eftersom en mer jämlik fördelning av resurser kan kräva mer omfattande offentliga interventioner. Empirisk forskning har funnit belägg för att det inte är omfattningen på utgifter och skatter som är avgörande för tillväxten, utan hur utgifterna används och skatterna utformas. Offentliga utgifter som bidrar till t.ex. ökad sysselsättning och högre utbildningsnivå, s.k. produktiva utgifter, kan öka den ekonomiska effektiviteten om utgifterna finansieras med de minst snedvridande skatterna. I en strategi för inkluderande tillväxt beaktas detta genom åtgärder som främjar både ekonomisk utveckling och en jämnare fördelning av resurser. Finanspolitiken bidrar också till ekonomisk stabilitet, som den bidrar till att minska inkomstskillnader inom landet och mellan regioner. Skatter och sociala trygghetssystem omfördelar en stor andel av inkomsterna i många , men i mindre utsträckning . I genomsnitt kompenserar de nu ungefär en tredjedel av skillnaderna i inkomster för skatt och transfereringar. Med det s.k. växa-stödet för den första anställda har regeringen gjort det enklare för enmansföretag att våga ta steget att anställa en första person. Regeringen avser att utvidga växa-stödet så att fler företagsformer omfattas och har därför remitterat en promemoria med förslag om detta. Konkurrenskraftiga villkor för små innovationsdrivna företag är också av stor vikt. För att underlätta för dessa företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner har regeringen presenterat ett förslag om lättnader i beskattningen av personaloptioner. För att öka möjligheterna till företagande på landsbygden och öka till-gängligheten till naturområden för allmänheten har ett förslag om sänkt mervärdesskatt för naturguidning, från , remitterats. Naturguider och andra ekoturistföretag är ofta företag med lokal förankring som drivs av människor som bor och verkar i bygden. gäller en lägre energiskattenivå för el som används i större datacenter. Även vissa mindre datacenter är utsatta för internationell konkurrens. Ett förslag om att sänka energiskattenivån även för dessa har därför remitterats. Nedsättningen ska även gälla för värmeföretagens leveranser till bl.a. datorhallar. Skattereglerna för delägare i fåmansföretag (3:12-reglerna) är av betydelse för incitamenten att starta, driva och utveckla företag. När man utformar reglerna bör man eftersträva en bra balans mellan vikten av fortsatt goda skattemässiga villkor för företagande och entreprenörskap och syftet att förhindra att arbetsinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. Regeringen planerar därför att ändra 3:12-reglerna utifrån dessa utgångspunkter. mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till , enligt en preliminär beräkning från . I Europeiska kommissionens utvärdering av miljöpolitik konstateras det att skatteuttaget från transportsektorn bör öka för att åstadkomma en mer kraftfull miljöstyrning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. tillämpas en uppräkning av skattesatserna för bensin och dieselbränsle som utöver indexomräkning via konsumentprisindex även beaktar utvecklingen av BNP. Därutöver har två förslag remitterats: dels ett förslag om att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (Fi2017/01469/S2), dels ett förslag om en reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle. Regeringens åtgärder ska stärka miljöanpassade transportslags konkurrens-kraft och bl.a. främja att godstransporter flyttas över från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett tillfälligt eko-bonussystem i i syfte att stimulera överflyttning från väg till sjöfart. Ett förslag om vägslitageskatt för tunga lastbilar har lämnats av (SOU 2017:11) och kommer att beredas vidare. Regeringen avser att arbeta vidare med förslag om en avläsningsbar och, bl.a. utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, differentierad vägslitageskatt och kommer att återkomma till före mandatperiodens slut. överlämnade sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) till regeringen. Betänkandet bygger på den överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna och samt , och . I betänkandet föreslås två nya energipolitiska mål: ett för förnybar elproduktion och ett för energieffektivisering. Ramöverenskommelsen omfattar bl. a. det ovan nämnda målet om förnybar elproduktion 2040. Överenskommelsen innebär vidare satsningar på förnybara energikällor, att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska avvecklas och att fastighetsskatten på vattenkraftverk ska sänkas. Skattesänkningarna ska finansieras genom höjningar av energiskatten på el för hushållen och tjänstesektorn. Dessa skatteförslag har lämnats i propositionen Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142). Arbetet med överenskommelsens övriga delar pågår inom . Regeringen har genomfört satsningar på solel i form av investeringsstöd. Regeringen har också föreslagit en ny skattenedsättning som innebär att energiskatten för förnybar el som framställs i mindre anläggningar och förbrukas på framställningsplatsen sänks per kilo-wattimme. Förslaget är det första av de aviserade stegen för att avskaffa energiskatten på förnybar el som framställs i små anläggningar och förbrukas på samma plats som den framställs. Regeringen har även infört en omsättningsgräns för registrering för mervärdesskatt vid , vilket bl.a. bedöms gynna mikroproducenter av t.ex. solel. Regeringen har sänkt mervärdesskatten på vissa reparationer och infört en skattereduktion för reparationer av vitvaror i syfte att öka återanvändningen och bidra till den cirkulära ekonomin. Utredningen om styrmedel för att förebygga uppkomsten av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi lämnade sitt betänkande (SOU 2017:22) till regeringen . Utredningen har haft i uppdrag att bl.a. analysera vilka hinder som kan finnas i lagstiftningen och vilka styrmedel som behövs för att öka återanvändningen av produkter. har remitterat skatteförslag, utöver de ovan uppräknade, som regeringen aviserade i budgetpropositionen och som ingår i de beräkningar av inkomsterna på statens budget –2020 som har beslutat. Remitteringen har gjorts som ett led i beredningen av förslagen i syfte att föreslå i budgetpropositionen att förslagen genomförs . Ett sådant förslag är begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt . har också remitterat förslag om – ändrad beräkning av bilförmån – sänkt skatt för pensionärer – sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning – höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta – höjt transporttillägg samt ändring av deklarationstidpunkten för mer-värdesskatt i vissa fall – indexering av miljöskatter – ändrad beskattning av viss värmeproduktion – övriga förändringar av energiskatten på el – sänkta arbetsgivaravgifter för aktiebolag och handelsbolag – ny lag om minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle. De remitterade förslagen ska granskas av Lagrådet innan de lämnas till . I partimotion 2016/17:3727 av och (båda M) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken och därefter prioriteringar. Alliansens prioriteringar: Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. Nya och mer ändamålsenliga anställningsformer krävs för de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. RUT-avdraget bör utvecklas så att efterfrågan på enklare tjänster kan öka ytterligare. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt för att öka sysselsättningen. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap förbättras. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll; den statliga inkomstskatten omfattar allt fler och företagsskatterna har höjts. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Kraven på aktiekapital bör sänkas, som mer offentligt riskkapital riktas om mot tidiga faser för att minska trösklarna för att starta företag. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimat-hotet och kunna agera föredöme för resten av världen, som vi i EU och UNFCCC (United Nations Framework Convention on Climate Change) verkar för att effektiva insatser för klimatet också ska göras i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. prioriteringar: anför att i deras vårmotion tas två viktiga steg mot att kunna nå jobbmålen. För det första ska det bli mer lönsamt att arbeta genom en bred skattelättnad för alla som arbetar. För det andra ska arbetslinjen stärkas genom en bred bidragsreform i fyra delar. vill sänka skatten på arbete med 2018. Det vore den största skattesänkningen sedan jobbskatteavdraget infördes . Skattesänkningen är inriktad mot låga inkomster; skatten på deltidsarbete sänks . Att regeringen sänkt taket i RUT-avdraget och begränsar nystartsjobben gör det svårare för de som har allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. vill förstärka nystartsjobben och tredubbla taket i RUT-avdraget för att sänka trösklarna för de som behöver det allra mest och öka antalet enkla jobb. För att öka möjligheten att lära sig jobbet på jobbet bör en ny tidsbegränsad anställningsform med utbildningsinslag, första-jobbet-anställningen, införas. För en bättre omställning och ett längre arbetsliv vill sänka anställningskostnader för äldre. Den särskilda löneskatten för äldre avskaffas och jobbskatteavdraget ska dubbleras efter det att den anställde fyllt . Motionärerna anför att man vill att skatten sänks ytterligare för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster. Skatten borde sänkas med för 1,45 miljoner pensionärer med inkomster . För att särskilt underlätta för små och växande företags rekrytering av kompetent arbetskraft införs nya och mer generösa regler för personaloptioner i tillväxtföretag. Experter från andra EU-länder ska kunna få personnummer även vid en vistelse i som är kortare än . prioriterar effektiva klimatsatsningar och avser därför att stärka de internationella klimatinvesteringarna. Dessutom bör resurser gå till effektiva styrmedel som bidrar till teknikutveckling och förändrat beteende. Därför vill man bl.a. stödja supermiljöbilspremien och införa avdrag för klimatkompensation. vill införa ett teknikneutralt bonus–malus-system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. En reformerad kemikalieskatt bör införas. Regeringen har enligt motionärerna aviserat kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Det slår särskilt hårt mot landsbygden där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobb, skola och fritidsaktiviteter. Alla de som är beroende av långa resor för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att man bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. Därför avser att säga nej till flygskatt, höjd fordonsskatt och indexeringen av bensinskatten. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden bör taket för uppskov på inbetalning av skatt vid bostadsförsäljningar slopas permanent och räntan på uppskovet sänkas. föreslår också kraftiga regelförenklingar för att få igång byggandet och öka rörligheten i bostadsbeståndet. säger nej till regeringens skadliga skattehöjningar på jobb och företagande. De aviserade förslagen om ökad statlig inkomstskatt, en ny flygskatt, höjd skatt på småföretagare och höjd fordonsskatt uppgår till 2018 och vid full utbyggnad. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt. och arbete med att bekämpa skattefusk bör stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. skattesystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda individer själva har lämnat in. Konsekvenserna för den som väljer bort att betala skatt ska vara tydliga. Skattetillägget bör därför höjas. Genomföra begränsade höjningar av konsumtionsskatter kan resurser frigöras till skattesänkningar på arbete som genomsnittliga kostnadsökningar för hushållen runt om i bedöms som små. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör den reducerade momsen höjas från till . föreslår också att referensräntan vid ränteförmån höjs och att skatte- och tulltillägget höjs . I partimotion 2016/17:3726 av m.fl. (SD) redovisas inte några riktlinjer eller förslag inom utskottets beredningsområde. I partimotion 2016/17:3722 av m.fl. (C) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken, som redogjorts för under rubriken , s. 8 f i detta betänkande. Den svenska ekonomin står inför stora strukturella utmaningar. mål med den ekonomiska politiken är att möta de långvariga strukturella problemen med ett ledarskap som pekar ut de nödvändiga reformer som stärker jobbtillväxten, minskar utanförskapet och ökar resurserna till välfärd och trygghetsskapande åtgärder. Grunden för reformpolitiken är sunda statsfinanser som i högkonjunktur bygger överskott för sämre tider. Att vi når överskottsmålet är en förutsättning för att staten ska kunna utföra sitt uppdrag. Särskilt viktigt är detta då det rådande starka konjunkturläget innefattar både inhemska och internationella nedåtrisker. förslag i vårmotionen är därför fullt finansierade krona för krona. Trösklarna in på arbetsmarknaden kan sänkas genom att skattekilen för att anställa minskar och genom ingångsavtal för nyanlända som gör det möjligt för dem att komma in på arbetsmarknaden med något lägre ingångslön . De små och växande företagens möjlighet att anställa måste också förstärkas genom sänkta skatter på att anställa och förenklad och sänkt skatt på det aktiva delägandet i företag. presenterar i sin motion tre viktiga satsningar för att hela landet ska leva: en stor satsning på regionala järnvägar, sänkt fastighetsskatt för lokaler på landsbygden samt avskrivning av studielån i landsbygdskommuner. Motionärerna föreslår att fastighetsskatten avskaffas under för den som startar en verksamhet i en lokal på landsbygden som tidigare stått tom. avser att återkomma med ett förslag till en ändrad definition av förmånsbilar och beräkning för förmånsvärde. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. uppmanar arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb med lägre ingångslöner för de nyanlända som inte får arbete och som övergår i jobb med vanliga lönenivåer. är villigt att sänka såväl inkomstskatterna som arbetsgivaravgifterna för nyanlända i ingångsjobb. Ingångsjobb består således av tre delar: lägre ingångslön, lägre inkomstskatter och lägre arbetsgivaravgifter. Ett ingångsavdrag införs, som innebär att på svensk arbetsmarknad ska ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger . Arbetsgivaravgiften för alla slopas. En ny företagsform, ingångsföretag, införs för riktigt små företag med högst i omsättning. Ingångsföretagen ska i stället för vanliga skatter och avgifter betala en schablonmässigt beräknad skatt baserad på omsättningen och med en skattesats på .