yttr · H405NU5y · 2017-03-13 00:00:00 — Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft beslutade att ge bl.a. näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft samt följdmotioner. begränsar yttrandet till motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 1, 2, 6, 13, 22, 23, 25, 26 och 32, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 1, 2, 6, 11, 13, 14 och 19, 2016/17:3567 (L) yrkandena 1, 2, 11 och 22 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 1, 2, 9, 23, 26, 28 och 30–32. Sammanfattningsvis föreslår näringsutskottet att utbildningsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som utskottet uttalar sig om. I yttrandet finns 10 avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Enligt riksdagsordningen bereder näringsutskottet bl.a. ärenden om allmänna riktlinjer för näringspolitiken och forskningsfrågor som hänger samman med dessa. I propositionen lämnas ett antal förslag till lagändringar. Förslagen berör inte näringsutskottets beredningsområde. berörs huvudsakligen av propositionens avsnitt om politikens inriktning och satsningar för att stärka forskning och innovation (avsnitt 4), förstärkning av rymdforskning och rymdverksamhet (avsnitt 8.2.2), särskilda åtgärder för att stödja svensk forskning och innovation (avsnitt 8.2.9), samverkansprogram genom strategiska innovationsområden (avsnitt 9.1), ökad effektivitet i insatser för främjande av innovation och näringsliv (avsnitt 9.2.5), starka gränsöverskridande forsknings- och innovationsmiljöer (avsnitt 10) och attraktiva villkor för investeringar och innovation (avsnitt 11) samt motsvarande delar i följdmotionerna (totalt 29 yrkanden). fick utskottet information av Kungl. (Iva). Politikens inriktning och satsningar för att stärka forskning och innovation Regeringens bedömning är att det behövs ett nytt fokus för forsknings- och innovationspolitiken för att främja ett mer effektivt och långsiktigt resursanvändande samt en starkare och tydligare samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. Regeringens nya mål för forskningspolitiken är att ”ska vara en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt”. Regeringen pekar ut tre uppföljningsbara delmål för tidsperioden. • ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. • En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten öka. • Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Förstärkning av rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen anför att det sker omfattande förändringar av rymdverksamheten, i och globalt. Detta ställer enligt regeringen krav på nya arbetssätt och verktyg och därmed även förstärkta resurser. Regeringen redogör också för vissa investeringar som har gjorts på området inom EU, och framhåller de beräkningar som regeringen gjort i budgetpropositionen och den där aviserade särskilda satsningen på rymdforskning och rymdverksamhet. Av propositionen framgår vidare att betänkande En rymdstrategi för nytta och tillväxt (SOU 2015:75) har remissbehandlats och att förslagen i betänkandet bereds inom . Särskilda åtgärder för att stödja svensk forskning och innovation Regeringen ser ett behov av att effektivisera, stärka och samla forskningsfinansiärernas internationella insatser för att ge universitet och högskolor, andra forskningsutförare och innovatörer de bästa förutsättningarna att verka internationellt och för att ska kunna stå starkt på en global arena. Regeringen avser därför att ge Verket för innovationssystem () i uppdrag att i samverkan med andra forskningsfinansiärer inrätta en nationell samordningsfunktion för finansiering och samordning av internationella forsknings- och innovationssamarbeten utanför EU. Möjligheter att utnyttja synergier med aktiviteter på EU-nivå, regeringens forskningsavtal med andra länder samt regeringens exportstrategi kan beaktas. För att inrätta en internationell samordningsfunktion avser regeringen att fördela 2018 och därefter av de befintliga medel som används för europeiska partnerskapsprogram inom anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Samverkansprogram genom strategiska innovationsområden Regeringen har efter diskussioner i Nationella innovationsrådet under ledning av statsministern inrättat fem strategiska samverkansprogram: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life science samt Uppkopplad industri och nya material. Den övergripande målsättningen med dessa är att gemensamt samordna innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta de samhällsutmaningar som regeringen ser och som även beskrivs i propositionen. Programmen ska stärka och svenskt näringsliv på områden som bedöms vara av särskild betydelse för framtida tillväxt och som är centrala för att hantera de omfattande globala utmaningarna. Nationella innovationsrådet har identifierat tre områden som centrala för att lösa dessa samhällsutmaningar: digitalisering, livsvetenskap (life science) samt miljö- och klimatteknik. Inom varje samverkansprogram samlas ett urval av innovationsinsatser för området som är samfinansierade av olika aktörer i samhället, t.ex. näringsliv, kommuner, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, universitet och högskolor, institut, forskningsfinansiärer och andra myndigheter. Strategiska innovationsområden är en insats som har pågått och regeringen anför att det är ett centralt verktyg för att förverkliga regeringens samverkansprogram. Regeringen menar att det genom samverkansprogrammen skapas goda förutsättningar för ökad samverkan mellan de strategiska innovationsområdena och för att utveckla insatser för att nå övergripande mål. Detta är enligt regeringen ett sätt att kraftsamla forsknings- och innovationsarbetet och förbättra förutsättningarna för att forskningsresultaten kommer till nytta inom de fem områden som utgör regeringens samverkansprogram. Regeringen vill öka den statliga finansieringen av strategiska innovationsområden från , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Regeringen framhåller att strategiska innovationsområden är en insats som bygger på kontinuerlig utvärdering och tilldelning av medel i konkurrens. Av propositionen framgår att det är för tidigt att göra en omfattande utvärdering av programmets resultat, men att regeringens bedömning är att utvecklingen av insatserna går i en riktning som motiverar en förstärkning. De strategiska innovationsområdena är ett tvärsektoriellt initiativ där insatser som genomförs ska delfinansieras från näringsliv och offentlig verksamhet. Näringslivet ska också vara delaktigt i planering och genomförande och samtliga projekt som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål, hålla hög vetenskaplig kvalitet i forskningsprojekt och kunna påvisa ny aktörs- eller områdesöverskridande samverkan. Regeringen avser att den utökade satsningen på strategiska innovationsområden ska leda till • ökad orientering mot de samhällsutmaningar som regeringen pekat ut genom regeringens fem samverkansprogram. • förstärkning av befintliga innovationsområden, i syfte att skapa förutsättningar för nationella och internationella samarbetsprojekt av dignitet som får betydande påverkan. • kontinuerlig förnyelse av programportföljen, baserad på behov, omvärldsanalys och utvärdering. Detta kan ske i form av ökad samordning mellan program, nya delområden, omfördelning av resurser och genom att program avslutas. • ökad tydlighet och effektivitet genom att de administrativa rutinerna för hantering av de strategiska innovationsområdena ska vara gemensamma för de involverade myndigheterna samt följa den struktur som har byggt upp. • ökad samordning och samverkan med andra nationella och regionalt initierade initiativ, internationella samarbeten samt test- och demonstrationsmiljöer och genom satsningar på små och medelstora företag och inkubatorer. Regeringen anför att den i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) föreslår och beräknar en ökning av forskningsanslag till följd av satsningar på strategiska innovationsområden. Satsningen omfattar 2017 och därefter ytterligare 2018, 2019 och 2020. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2020 än 2016 för detta ändamål. Regeringen beräknar även en ökning av Formas två forskningsanslag. Öka effektiviteten i insatser för främjande av innovation och näringsliv Regeringen framhåller i linje med tidigare bedömning att möjligheterna att få fram fler tillväxtprojekt och innovativa företag ökar när staten betalar ut stöd till forskning och utveckling (prop. 2015/16:110). är förekomsten av tvärsektoriella analyser om styrning och organisering samt effekterna av insatser för innovation och näringslivsfrämjande begränsad. Regeringen refererar till en granskning som genomfört av statligt stöd till innovation och företagande (RiR 2016:22) och slutbetänkande Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). Båda dessa visar på att det saknas en samlad bild av stöden och deras effekter. Det är därmed svårt att följa upp och utvärdera vilken betydelse stöden har för att de övergripande målen för politiken ska kunna nås. Regeringen betonar att en mer systematisk utvärdering av de samlade insatserna för främjande av innovation och näringsliv är en förutsättning för att kunna öka effektiviteten i denna del av forskningen och utvecklingen. Regeringen anför att ett första steg är att regeringen i den kommande skrivelsen till med anledning av återkommer med förslag till åtgärder när det gäller hur stöd till forskning och utveckling samt satsningar på innovation och näringslivsfrämjande bättre ska kunna följas upp och utvärderas för att stärka effektiviteten i de samlade insatserna. Starka gränsöverskridande forsknings- och innovationsmiljöer För att säkerställa att även fortsättningsvis är en stark forsknings- och innovationsnation behövs enligt regeringen ett väl fungerande ekosystem där forskningsinstitut, näringsliv, lärosäten och övrig offentlig sektor samverkar. Regeringen anför att det är önskvärt att användningen av befintliga forskningsinfrastrukturer (t.ex. anläggningar, instrument, kunskapssamlingar och tjänster) breddas genom att aktörer från näringslivet och den offentliga sektorn ges möjlighet att bedriva framstående forskning och utveckling vid anläggningarna. På så sätt främjas innovationer, teknikutveckling och i vissa fall även utveckling av diagnostik inom sjukvården. En breddad användning av forskningsinfrastruktur förväntas bidra till ökad tillväxt och samhällsnytta. Regeringen framhåller vidare test- och demonstrationsmiljöer som ett komplement till forskningsinfrastruktur eftersom de stöder olika delar i forsknings- och innovationsprocessen. Båda typerna av verksamhet utgör viktiga kontaktytor för samverkan mellan forskningsinstitut, näringsliv, civilsamhälle, lärosäten och övrig offentlig sektor. Test- och demonstrationsanläggningar är en insats som är nära knuten till regeringens satsning på Testbädd . Regeringen anför att miljöerna bidrar till att tiden från forskning och utveckling till innovation och marknad kan minskas avsevärt. Det ger också möjlighet till samverkan mellan olika samhällssektorer, näringsliv, offentlig sektor samt universitet och högskolor. Regeringen framhåller att dessa miljöer gör att stora såväl som små företag, lärosäten samt övrig offentlig sektor kan testa forskningsresultat tidigt i innovationsprocessen men även testa avancerade prototyper under verkliga förhållanden. Regeringen anser att störst utvecklingsbehov liksom störst potential finns inom kategorin verkliga miljöer som utvecklas och drivs tillsammans med problem- och behovsägare, med verklighetsnära förutsättningar. Testbäddar i verkliga miljöer är också ett område där , med sin välfungerande offentliga sektor och många utvecklade systemlösningar, har bäst förutsättningar att skapa något unikt, anför regeringen. Ett ökat anslag för utveckling av test- och demonstrationsmiljöer bör enligt regeringen användas för att utveckla och investera i befintliga miljöer samt stimulera nyetableringar av test- och demonstrationsmiljöer, både i privat och i offentlig regi samt en bredare användning av testbäddsmiljöer runt om i landet. För att möjliggöra en utveckling av attraktiva test- och demonstrationsmiljöer samt för att tillgängliggöra och optimera användningen i hela landet finns enligt regeringen behov av en nära dialog mellan bl.a. universitet och högskolor, forskningsinstitut, teknikparker, företag, landsting och kommuner samt övriga relevanta aktörer på nationell och regional nivå. bör här ges ansvar för att i nära dialog med relevanta aktörer ta fram en förstudie. Förstudien bör behandla frågor om t.ex. hur slutanvändarna kan involveras i utveckling och drift och vad som krävs för att göra det lättare för offentlig sektor att öppna upp som arena för innovation. Förstudien bör även behandla hur tillgängligheten till test- och demonstrationsmiljöer kan öka för små och medelstora företag och hur de kan bidra till innovationsspridning och nyttiggörande i samhället. Regeringen anför att man i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) beräknar att anslag ökar med 2018 och ytterligare 2019 för detta ändamål. Utvecklade insatser via industriforskningsinstitut Industriforskningsinstituten bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling i global samverkan med lärosäten, näringsliv och samhälle inom flera olika områden och branscher. Av propositionen framgår att ungefär två tredjedelar av den svenska institutssektorn ingår i den s.k. Risegruppen. Industriforskningsinstituten inom är hel- eller delägda av staten genom of (). Risegruppen fyller enligt regeringen en viktig roll i det svenska forsknings- och innovationssystemet, bl.a. genom att sammanföra aktörer från olika sektorer och genom att koordinera komplexa nationella och internationella projekt. Regeringen framhåller vidare att instituten kan spela en viktig roll som forsknings- och utvecklingsresurs för stora delar av det svenska näringslivet, men även för offentlig sektor. Instituten kan t.ex. tillgängliggöra ny kunskap och teknik från forskningsbaserad kunskap eller omsätta denna i nya lösningar och affärsmodeller. Institutens kompetens och testmiljöer är, anför regeringen, särskilt viktiga för små och medelstora företag som kan ha svårt att matcha stora utvecklingsbehov med egna resurser. Risegruppen har enligt vad som anförs i propositionen visat sig framgångsrik i att lyfta innovationsförmågan och kunskapsintensiteten i små och medelstora företag. Regeringen vill se en förstärkning av och bedömer att Risegruppen som helhet med det nya sammanslagna har goda förutsättningar att agera katalysator för det svenska näringslivet och att mer aktivt bidra till den strukturomvandling som är nödvändig för att ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen. bör enligt regeringen fortsatt verka för att • den svenska institutssektorn blir mer sammanhållen och kan inkludera institut som står utanför • vidareutveckla kriterierna för fördelning av strategiska kompetensmedel • införa ett effektutvärderingssystem i förhållande till regeringens målsättning • uppnå en närmare samverkan med universitet och högskolor samt näringsliv och offentlig sektor på nationell och regional nivå • vidareutveckla spetskompetens inom strategiskt viktiga områden för industrins och övriga näringslivets omvandling i nära samverkan med lärosäten och näringsliv • öka mobiliteten bland Risegruppens forskare • utveckla och öka användandet av dynamiska och ledande miljöer för tester, demonstration och pilotproduktion • slutanvändarna i ökad utsträckning involveras i finansiering, utveckling och drift av test- och demonstrationsmiljöer • stödet till medelstora företag blir mer attraktivt • främja den egna och företagens, särskilt små och medelstora företags, förmåga att medverka i och dra nytta av internationella forskningssamarbeten inom EU:s forskningsprogram. Regeringen anför att den i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) beräknar att institutens strategiska kompetensmedel till ökar med . Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2020 än 2016. Attraktiva villkor för investeringar och innovation Regeringen anför att ett väl utvecklat innovationsstödssystem med attraktiva villkor och en effektiv samverkan mellan stora och små innovativa företag, universitet och högskolor och offentlig sektor i övrigt är centralt för att skapa ett innovationsklimat med förmåga till förnyelse och för att möta samhällsutmaningarna. Innovationsstödssystemet består bl.a. av innovationskontor, holdingbolag, forskningsparker och inkubatorer. Regeringen anser att aktörer i innovationsstödssystemet bör ha kompetens, nätverk och resurser att stödja olika typer av innovatörer och innovationer utifrån deras unika behov, något som i längden bidrar till en hållbar och diversifierad tillväxt och en ökad mångfald av kompetens och erfarenheter i näringslivet. Innovationsstödssystemet skapar förutsättningar för att idéer i tidiga utvecklingsskeden ska kunna komma vidare i kommersialiseringsprocessen. Regeringen framhåller att små och medelstora företag, i alla delar av landet, behöver ha en naturlig tillgång till universitet och högskolor. För att åstadkomma detta behöver universitet och högskolor fortsättningsvis stärka sin förmåga till samverkan med små och medelstora företag, i både tätbefolkade och glesbefolkade regioner. För att öka kapaciteten i och stärka nyttiggörandet av innovativa idéer bedömer regeringen vidare att entreprenörskapet behöver stärkas. Regeringen konstaterar att entreprenörskap ingår i och gymnasieskolans styrdokument och att flera universitet och högskolor erbjuder kurser och utbildningsinslag relaterade till entreprenörskap. Innovationskontoren ska verka för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap inkluderar bl.a. kommersialisering, sociala innovationer och socialt entreprenörskap, hantering av immateriella rättigheter och samverkan av olika slag. Regeringen anser att universitet och högskolor har en mycket viktig roll i innovationsstödssystemet och att innovationskontorens roll och utveckling bör ses över. Detta inkluderar även deras relation till inkubatorerna för att säkerställa ett effektivt flöde av idéer. Regeringen avser att återkomma i frågan. I betänkandet En fondstruktur för innovation och tillväxt (SOU 2015:64) konstaterar utredningen om statliga marknadskompletterande finanseringsinsatser att innovationsstödet till företag och projekt i tidiga utvecklingsskeden behöver stärkas. Utredningen föreslår att ska ges möjligheter att utöka sin utlåning i form av innovationslån samt att medel till verifiering av forskningsresultat och projekt ska öka. Utredningen menar vidare att beredningen av ärenden om innovationslån och stöd för verifiering borde decentraliseras till olika aktörer, exempelvis till inkubatorer och innovationskontor. Regeringen delar utredningens bedömning att dagens nivå för verifiering av forskningsresultat och projekt inte räcker för att möta den kvalificerade efterfrågan som finns. Ett stärkt innovationsstöd bedöms ha stor påverkan på möjligheterna att få fram fler tillväxtprojekt och innovativa företag. Regeringen framhåller att det är lokalt, nära de potentiella företagarna, som mycket av kunskapen om enskilda projekt finns, exempelvis vid universitet och högskolor. Därför bör samarbetet mellan inkubatorer, innovationskontor, holdingbolag och andra relevanta aktörer enligt regeringen utvecklas i syfte att ta till vara deras kompetens och kännedom om företag och affärsidéer som är lämpliga för finansiering. Regeringen har därför för avsikt att låta fortsätta att vidareutveckla samarbete med inkubatorer och andra relevanta aktörer. Insatserna bör omfatta former för medinflytande i ärenden om medel för verifiering av forskningsresultat där så är möjligt och ändamålsenligt. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) framhålls att behöver en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att behålla en stark position i den internationella konkurrensen. Motionärerna förordar mot den bakgrunden ett tillkännagivande om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (yrkande 1). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att målet ska följas upp och utvärderas systematiskt genom ett antal mätbara delmål och att detta ska ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden (yrkande 2). Bland delmålen kan nämnas att svensk forskning och innovation fortsatt ska vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag och samlat innovationsindex samt att mobiliteten bland svenska forskare ökar såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. Motionärerna konstaterar vidare att saknar ett system för en samlad och oberoende analys av resultat och effekter av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation, något som enligt motionärerna finns i de flesta jämförbara länder. Motionärerna menar att det behövs en bättre uppföljning av investeringarna för att säkerställa att dessa är effektiva och föreslår att genom ett tillkännagivande ska begära att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas (yrkande 9). I motionen föreslås också ett tillkännagivande om att regeringen senast ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi (yrkande 23). Motionärerna påminner om att alliansregeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utarbeta en strategi för att använda rymdverksamhet som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. I motionen konstateras vidare att privata investeringar i forskning och innovation har minskat . Motionärerna anför att av de samlade innovationerna kommer fram utanför den akademiska sektorn och efterlyser aktiva insatser för att förbättra näringsvillkoren. I motionen förordas ett tillkännagivande om att ska erbjuda internationellt konkurrenskraftiga näringsvillkor för att locka utländsk arbetskraft och forskningsinvesteringar till (yrkande 26) samt ett tillkännagivande om att mer bör göras för att stimulera privata forsknings- och utvecklingsinvesteringar i (yrkande 28). Motionärerna vill vidare se en förstärkning av industrisektorn genom () (yrkande 30). Motionärerna anser att anslagen till bör öka och är kritiska till att institutens arbete ska skjutas upp . Motionärerna framhåller även institutens roll att utveckla mindre och medelstora företag som betydande och vill ge och de regionala universiteten i uppdrag att stödja de mindre företagen. Motionärerna vill även att kvaliteten och likvärdigheten i innovationskontorens verksamhet ska stärkas, vilket bör tillkännage för regeringen (yrkande 31). Utgångspunkten för detta arbete bör vara den utvärdering som har gjort. De olika lärosätenas varierande betyg bör särskilt beaktas i arbetet, och för att säkerställa ett effektivt flöde av idéer bör det också finnas ett särskilt fokus på lärosätenas relation till inkubatorerna. Vidare förordas ett tillkännagivande om att samarbete med inkubatorer måste vidareutvecklas för att utnyttja inkubatorernas fulla potential som kommersialiseringsmotorer (yrkande 32).