yttr · H505SkU1y · 2017-11-07 00:00:00 — sänktes skattesatsen från till av taxeringsvärdet, sänks den till av taxeringsvärdet, av taxeringsvärdet och av taxeringsvärdet. För att finansiera dessa åtgärder höjs normalskattenivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag med totalt , exklusive mervärdesskatt, och den årliga indexomräkningen av energiskattesatsen. Höjningen genomförs i två steg – det första inföll , och det andra infaller . I partimotion 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås att skatten på kommersiella lokaler höjs . Vidare föreslås i samma motion att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark höjs från dagens till . I kommittémotion 2017/18:2523 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslår motionärerna att bestämmelsen 3 § f lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt tas bort för att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och för att undanröja administration för efterlevnaden av statsstödsreglerna. Utskottet avstyrkte senast i ett yttrande över budgetpropositionen förslag om att ändra fastighetsskatten för kommersiella lokaler och för obebyggd tomtmark, och är inte heller nu berett att ställa sig bakom sådana förslag. Som ett resultat av en blocköverskridande ramöverenskommelse på energi-området har regeringen föreslagit förändringar av fastighetsbeskattningen av elproduktion. Syftet med överenskommelsen är att öka andelen förnybar el . Förändringarna har bl.a. inneburit att skatten på termisk effekt sänktes och att den avskaffas helt . Vidare innebär överenskommelsen att fastighetsskattesatsen på vattenkraftverk stegvis sänks till med start . Utskottet har i betänkande 2016/17:SkU31 tillstyrkt dessa förslag. Därför är utskottet inte berett att nu ställa sig bakom förslag om en justering av fastighetsskatten för vindkraft med en annan innebörd. Motionerna avstyrks i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att kupongskattelagen bör ses över. Kupongskatt är en definitiv källskatt som tas ut på utdelning på andelar i bl.a. svenska aktiebolag och svenska värdepappersfonder och specialfonder. Kupongskattelagen infördes , och huvuddragen i regleringen har legat fast . Regleringen är mycket föråldrad och i stort behov av översyn. Den ökande internationaliseringen ställer nya krav på regleringens utformning. Kupongskattelagen behöver bl.a. anpassas till i flera avseenden. Detta skapar oklarhet och osäkerhet om vad som gäller för skattskyldiga och myndigheter och kan även leda till skattebortfall. Det är även angeläget att se över möjligheterna att kringgå kupongskatten. Det bör mot denna bakgrund göras en översyn av kupongskattelagen för att ta fram förslag till ett effektivt, modernt och förutsägbart regelverk som är förenligt med . Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning att kupong-skattelagen bör ses över. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändrade regler om uppskov med beskattning av vinst vid försäljning av bostäder. Jämför avvikande mening 5 (KD). Den som avyttrar en privatbostad med vinst (ursprungsbostad) och förvärvar en ny bostad (ersättningsbostad) kan under vissa förutsättningar få uppskov med beskattning av kapitalvinsten. Ett uppskovsbelopp erhålls genom att den skattskyldige i samband med att kapitalvinsten redovisas gör ett avdrag för uppskovsbelopp. Under vissa förutsättningar finns det även en rätt till avdrag för uppskovsbelopp för ett dödsbo efter en skattskyldig som har avyttrat en ursprungsbostad före sin död. Den som har ett uppskovsbelopp ska års inkomsttaxering betala ränta för den latenta skattekredit som uppskovsbeloppet innefattar. Räntebeläggningen sker lagtekniskt genom att den som har ett uppskovs-belopp tar upp en särskild schablonintäkt i inkomstslaget kapital. Skatte-belastningen av denna schablonintäkt (genom ökning av överskott eller minskning av underskott i inkomstslaget) är det som i praktiken är räntan. Av 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen framgår det att schablonintäkten beräknas till av uppskovsbeloppets storlek vid beskattningsårets ingång. Det betyder att eventuella återföringar av uppskovsbeloppet, helt eller delvis, under beskattningsåret inte beaktas. beslutade att införa tidsbegränsade förändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinst fr.o.m. . För försäljningar som genomförs till slopades taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med förändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I partimotion 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 anförs följande. Alltför många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av flyttskatternas utformning. Därför föreslår motionärerna att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper en ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljning fram till beskattning om man köper en ny bostad, utan både reavinstskatt och uppskovsränta betalas när personen inte längre utnyttjar möjligheten till uppskov. Den ökade kostnad med förslaget som uppstår för statskassan kompenseras för genom att räntan för uppskovet höjs något, motsvarande statens kreditkostnad. Samma yrkanden återkommer i kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 3–4. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden föreslog regeringen ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostäder (prop. 2016/17:25). De nya reglerna innebär att taket för uppskovsbelopp för avyttringar av privatbostäder som sker –slopas och att metoden för att beräkna uppskovsbelopp vid köp av billigare ersättningsbostäder ändras permanent. beslutade i enlighet med förslagen, och de nya reglerna trädde i kraft . Utskottet finner nu inte något skäl att tillstyrka förslag om ändringar på området och därför avstyrks motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om en långsam nedtrappning av hushållens möjlighet till ränteavdrag. Jämför avvikande mening 5 (KD). Till inkomst av kapital hänförs sådana intäkter och kostnader som inte ska hänföras till näringsverksamhet eller till tjänst (41 kap. 1 § inkomstskatte-lagen, IL). I huvudsak beskattas alla intäkter, och avdrag medges för alla utgifter som har samband med tillgångar. Det saknar betydelse om intäkterna eller utgifterna är löpande eller tillfälliga. Avdrag medges dock inte för personliga levnadskostnader (9 kap. 2 § IL). I inkomstslaget kapital finns bara en beräkningsenhet och ingen uppdelning på förvärvskällor, vilket bl.a. innebär att kapitalförluster får dras av från alla slag av intäkter i inkomstslaget kapital. Kapitalvinster beräknas nominellt och är med några undantag skattepliktiga till . Bland undantagen kan nämnas de särskilda reduceringsregler som finns för beräkning av kapitalvinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter. Avdrag för kapitalförluster beviljas mot samtliga övriga intäkter i kapital men är som huvudregel bara avdragsgilla till . I 67 kap. IL finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer. Enligt 10 § ska skatten vid ett underskott av kapital minskas av den del av underskottet som inte överstiger och av det återstående underskottet. För investeraravdrag gäller särskilda regler enligt samma paragraf. En privatperson som har inkomst av tjänst och enbart utgiftsräntor får således skatten på tjänsteinkomsten nedsatt på grund av utgiftsräntorna, eftersom dessa medför ett underskott i inkomstslaget kapital. På samma sätt ger en kapitalförlust en sänkning av skatten på tjänsteinkomsten. I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del föreslås att ränteavdragen trappas ned. Hushållens skulder har vuxit i betydligt snabbare takt än inkomsterna , trots en mycket stark disponibelinkomstförstärkning. I kombination med en stor, och ökande, andel rörliga lån har detta gjort hushållen känsliga för ränteförändringar, vilket kan få påtagliga följdeffekter i samhällsekonomin. Motionärerna eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning, under förutsättning att statens ökade inkomster oavkortat går tillbaka till hushållen samt under förutsättning att reformer genomförs så att fler hushåll med stabila inkomster kan etablera sig på marknaden för ägda bostäder. Ett liknande yrkande återfinns i motion 2017/18:84 av (SD). Hushållens höga skuldsättning och stigande bostadspriser är faktorer som kan påverka hushållens konsumtion. Om priserna på bostäder faller kraftigt kan det i förlängningen påverka tillväxten och även sysselsättningen negativt. infördes ett amorteringskrav, vilket har dämpat skuldutvecklingen. Men regeringen anger i budgetpropositionen att skulderna fortfarande ökar snabbare än inkomsterna. Utskottet konstaterar att remitterade ett förslag om att skärpa amorteringskravet för nya bolånetagare som tar stora lån i förhållande till sina inkomster. Arbetet med att förtydliga Finans-inspektionens möjligheter att vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder pågår inom . Regeringen har angett att man till-sammans med berörda myndigheter följer utvecklingen av hushållens skuldsättning noga och att man är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Motionerna inom området avstyrks. Nya skatteregler för företagssektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skattereglerna i företagssektorn bör ses över tillsammans med bl.a. ränteavdrags-begränsningsreglerna. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att avvisa regeringens förslag. Jämför avvikande mening 3 (C). remitterade promemorian Nya skatte-regler för företagssektorn med flera förslag på företagsskatteområdet. De remitterade förslagen motsvarar de förslag som aviseras. En generell ränteavdragsbegränsning bör införas för att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital och för att bredda bolagsskattebasen. Införandet av en generell ränteavdragsbegränsningsregel motiveras också av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden) samt av mot skattebaserodering och vinstöverföring (BEPS) avseende ränteavdragsbegränsningar. I promemorian föreslås att regeln i första hand utformas som en s.k. EBIT-regel (earnings before interest and tax) med ett avdragsutrymme på . I andra hand föreslås att den utformas som en s.k. EBITDA-regel (earnings before interest, tax, depreciation and amortization) med ett avdragsutrymme på . Regeringen förordar att den generella ränteavdragsbegränsningsregeln utformas som en EBIT-regel. Nämnda promemoria är på remiss till . Remissvaren kommer därefter att beredas och analyseras inom Regerings-kansliet. Den generella ränteavdragsbegränsningen bör kombineras med en justerad bolags- och expansionsfondsskattesats. Reglerna om begränsning av ränteavdrag för vissa interna skulder bör snävas in och det bör införas skatteregler om finansiella leasingavtal. Vidare bör ett primäravdrag införas genom en ändring av reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus. Vissa förändringar bör också göras av reglerna för periodiseringsfonder och säkerhetsreserver. En tillfällig begränsning av underskottsavdrag bör införas. Regeringen avser att återkomma till med förslag på de nya skattereglerna för företagssektorn. Reglerna bör träda i kraft . anför i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkande 3 i denna del att det är anmärkningsvärt att regeringen lägger fram och lutar åt en viss modell innan remisstiden gått ut. Av rent principiella skäl måste remissinstansernas synpunkt vägas in. anser därtill att förslaget varaktigt bör vara offentligfinansiellt neutralt. avvisar därför den beräknade skattehöjningen 2020. I övrigt avvaktar med sitt besked tills det slutgiltiga förslaget är presenterat. Utskottet delar regeringens bedömning att skattereglerna för företagssektorn bör ses över. Motionärerna har framfört synpunkter på att regeringen förordat en viss lösning innan remisstiden har gått ut. Enligt utskottet är detta emellertid inte ett skäl mot att regeringens arbete bör fortsätta i den riktning som regeringen har anfört, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker förslag om att införa skatteavdrag för företag som klimatkompenserar. Jämför avvikande mening 1 (M). I kommittémotion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 8 anför motionärerna att man vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom att investera i olika internationella program såsom Clean Development Mechanism (CDM) eller EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Utskottet anser att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att uppnå miljömål och avgörande för att minska vår miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har i propositionen tydliggjort att klimatet är en av regeringens prioriterade frågor. Regeringen gör bedömningen att det i ljuset av de nationella klimatmål som beslutat om är angeläget att arbeta för att sänka utsläppen från svenska anläggningar och parallellt bedriva arbete för en skärpning av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Utskottet delar denna bedömning. I propositionen lägger regeringen fram förslag som syftar till att de ambitiösa klimatmålen ska uppnås, t.ex. en ny skatt på flygresor. Med anledning av de föreslagna och planerade åtgärderna på klimatområdet är utskottet inte berett att nu stödja förslag om att införa skatteavdrag för klimat-kompenserande företag. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att införa en ny företags-form som kallas ingångsföretag. Jämför avvikande mening 3 (C). De vanligaste företagsformerna i är enskild näringsverksamhet, aktiebolag, handelsbolag, kommanditbolag och ekonomisk förening (kooperativ). Av dessa är alla utom enskild näringsverksamhet juridiska personer. Enskild näringsverksamhet betalar inkomstskatt och även egenavgifter eller löneskatt på den skattemässiga vinsten. Juridiska personer betalar bolagsskatt som uppgår till . När det gäller fåmansaktiebolag finns särskilda regler: de s.k. 3:12-reglerna som bestämmer hur mycket av inkomsterna som ska beskattas i inkomstslaget tjänst och hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget kapital. anför i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkande 3 i denna del att en ny företagsform bör införas för riktigt små företag med högst i omsättning, s.k. ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskilda firmor gör men med ordentliga regelförenklingar och med en schablonbeskattning baserad på omsättning med en skattesats om i stället för vanlig inkomstskatt, egenavgifter och moms. Reformen beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad om . Utskottet avstyrkte föregående år motsvarande förslag på att införa en ny företagsform med särskilda beskattningsregler. Som skäl anförde utskottet bl.a. att det inte var berett att föregripa regeringens reformarbete på området. Utskottet är av samma uppfattning nu och avstyrker motionen. Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att ett reduktionspliktssystem ska införas och att de bränslen som omfattas av plikten ska beläggas med full skatt samt att beskattningen och reduktionspliktssystemet ska samordnas. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag om att den som är skattskyldig för bensin eller dieselbränsle ska omfattas av reduktionsplikten och om beskattningen av bensin och dieselbränsle respektive om biodrivmedel som inte omfattas av reduktionsplikten. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skattenedsättningen för biodrivmedel ska slopas och om att reduktionspliktssystemet ska införas . Jämför avvikande mening 2 (SD). Av regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) framgår att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter) ska minska med jämfört med . Vidare ska 2045 ha uppnått nettonollutsläpp av växthusgaser. Regeringen föreslår (punkt 19, 26, 34 och 48–50) därför att en reduktionsplikt ska införas. En reduktionsplikt innebär enligt förslaget en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från bensin och dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel. Eftersom reduktionsplikten till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör statligt stöd och därmed inte är beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden har den förutsättningar att utgöra ett långsiktigt styrmedel. Regeringen anser att det av administrativa skäl är lämpligt att knyta reduktionsplikten till skattskyldigheten för bränslen enligt lagen om skatt på energi (LSE). Genom att koppla reduktionsplikten till den punkt där skattskyldigheten för bränslet inträder ökar också träffsäkerheten i systemet som antalet företag som har reduktionsplikt minimeras. Regeringen föreslår därför att den som är skattskyldig enligt 4 kap. 1 § 1 och 2 LSE för den reduktionspliktiga energimängden, dvs. den energimängd reduktionspliktig bensin eller reduktionspliktigt dieselbränsle som motsvarar den volym av dessa bränslen som skattskyldighet har inträtt för under ett kalenderår enligt 5 kap. LSE, ska omfattas av reduktionsplikten. Enligt kan inte stöd till biodrivmedel kombineras med en leverans- eller inblandningsskyldighet. För att det nya reduktionspliktssystemet ska ha förutsättning att vara ett långsiktigt styrmedel bör bensin och dieselbränsle beskattas på ett sådant sätt som inte innebär att statligt stöd i EU-rättslig mening anses ges för de andelar av motorbränslet som framställts av biomassa. Regeringen gör därför bedömningen att reduktionsplikten inte ska kombineras med skattebefrielse för dessa andelar. Generell koldioxidskatt och energiskatt, uttryckt i kronor per liter respektive kubikmeter, för samtliga de produkter som beskattas som bensin respektive som dieselbränsle innebär att en och samma energiskattesats respektive koldioxidskattesats gäller för samtliga produkter som enligt energiskattedirektivet ska beskattas med belopp som minst uppgår till angiven minimiskattenivå. En sådan enhetlig beskattning kan därför inte enligt regeringen anses innefatta statligt stöd i EU-rättslig mening och bedöms därför kunna kombineras med den föreslagna reduktionsplikten. Regeringen föreslår också att rätten till avdrag i punktskattedeklarationen slopas för energiskatt och koldioxidskatt på de beståndsdelar av bensin och dieselbränsle som framställts av biomassa för att beskattningen ska utformas på ett sätt som inte innebär att statligt stöd ges. Om ett bränsle utgör bensin eller dieselbränsle som till mer än 98 volymprocent framställts av biomassa, och därför inte omfattas av reduktionspliktssystemet, föreslår dock regeringen fortsatt skattebefrielse som utgör statligt stöd för detta bränsle. För att skapa en lösning som ligger inom ramen för kommissionens tolkning av statsstödsreglerna och som kan träda i kraft kan således en skattemässig särbehandling mellan biodrivmedel och fossila drivmedel inte kombineras med en reduktionsplikt. Reduktionsnivåerna i reduktionsplikten kommer att korrelera med inblandningsnivåerna av biodrivmedel, och när reduktionsnivåerna förändras kommer också inblandningsnivåerna av biodrivmedel sannolikt att förändras. Den genomsnittliga klimatprestandan för biodrivmedel som används inom reduktionsplikten kan också komma att variera , vilket kan få till följd att även andelen biodrivmedel varierar. Schablonen för hur stor andel av bensin respektive dieselbränsle som utgörs av biomassa kommer således att behöva uppdateras med förändringar av skatteuttaget för koldioxidskatt som följd. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att koldioxidskatten på den totala volymen motorbränsle som beskattas som bensin sänks från per liter till per liter. Koldioxidskatten på den totala volymen motorbränsle som beskattas som omärkt dieselbränsle sänks från per kubikmeter till per kubikmeter. Regeringen föreslår vidare att energiskatten ska sänkas från per liter till per liter på bensin och med per kubikmeter per kubikmeter omärkt dieselbränsle, miljöklass 1. Dessa förändringar anges utifrån den skattenivå som genom gällande indexeringsregler för energi- och koldioxidskatterna på bensin och dieselbränsle bedöms gälla fr.o.m. . Regeringen anser att en fortsatt positiv utveckling av höginblandade och rena biobränslen är nödvändig för att nå de långsiktiga målen i transportsektorn inklusive en fossilfri fordonsflotta. Regeringen föreslår därför att reduktionsplikten varken ska omfatta höginblandade flytande biodrivmedel eller biogas. Eftersom det föreslagna nya styrmedlet inte omfattar höginblandade biodrivmedel bedömer regeringen det lämpligt att även i fortsättningen skattebefria höginblandade biodrivmedel. Höginblandade biodrivmedel som utgör bensin eller dieselbränsle är syntetisk bensin respektive ren hydrerad vegetabilisk olja (HVO100). Dessa drivmedel innehåller vanligen vissa tillsatser som inte har sitt ursprung i biomassa. För att avgränsa dessa bränslen från sådan HVO och syntetisk bensin som föreslås omfattas av reduktionsplikten föreslår regeringen att befrielse från energiskatt och koldioxidskatt endast ska kunna ges för bensin eller dieselbränsle som till en viss, hög procentandel framställts av biomassa. Då andelen biomassa i den produkt som saluförs som HVO100 är mycket hög föreslår regeringen att denna procentandel för höginblandade biodrivmedel som utgör bensin eller dieselbränsle sätts till mer än 98 volymprocent. När det gäller överkompensationsbedömningen bedömer regeringen att säkerhetsmarginalen till överkompensation 2018 är tillräcklig eftersom oljepriserna inte väntas förändras i någon större utsträckning jämfört med nivåerna 2016 eller 2017 och risken för överkompensation då bedöms begränsad i . För perioden efter föreslås dessutom att skattebeloppet på de fossila motsvarigheterna bensin och dieselbränsle sänks, vilket ytterligare ökar marginalen till överkompensation för höginblandade biodrivmedel. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att befrielsen från energiskatt ökas för höginblandad etanol som används i gnisttända motorer (E85) samt för höginblandad fettsyrametylester (). Regeringens förslag innebär en ökning av skattebefrielsen från till för höginblandad etanol som används i gnisttända motorer (E85) samt från till för höginblandad FAME. I partimotion 2017/18:2487 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 i denna del föreslås att skattenedsättningen ska slopas mot bakgrund av att skattenedsättningen för biodrivmedel innebär stöd som enligt vetenskapliga rapporter ökar utsläppen och att nedsättningen ändå kommer att upphöra 2020. I kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 18 föreslås att skattenedsättningen för biodrivmedel ska avskaffas eftersom den innebär ett högt skattebortfall och låg effektivitet. föreslår vidare att regeringen ska avvakta med att införa reduktionsplikten till dess att frågan är tillräckligt utredd. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att en viktig del av insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Förnybara bränslen måste ges goda förutsättningar att konkurrera med fossila bränslen, så att andelen förnybara bränslen successivt kan öka. De styrmedel som syftar till att främja en sådan utveckling måste vara stabila och långsiktiga.