yttr · H405SkU6y · 2017-05-24 00:00:00 — skattesystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda individer själva har lämnat in. Konsekvenserna för den som väljer bort att betala skatt ska vara tydliga. Skattetillägget bör därför höjas. Genom begränsade höjningar av konsumtionsskatter kan resurser frigöras till skattesänkningar på arbete som de genomsnittliga kostnadsökningarna för hushållen runt om i bedöms som små. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör den reducerade momsen höjas från till . Att höja momsen medför en ökad månadskostnad med ca för en person som tjänar . föreslår också att referensräntan vid ränteförmån höjs och att skatte- och tulltillägget höjs . Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa berör skattepolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) Per Åsling (C) anför: Alliansens prioriteringar: Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. Nya och mer ändamålsenliga anställningsformer krävs för de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. RUT-avdraget bör utvecklas så att efterfrågan på enklare tjänster kan öka ytterligare. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt för att öka sysselsättningen. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap förbättras. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll; den statliga inkomstskatten omfattar allt fler och företagsskatterna har höjts. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Kraven på aktiekapital bör sänkas, som mer offentligt riskkapital riktas om mot tidiga faser för att minska trösklarna för att starta företag. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimat-hotet och kunna agera föredöme för resten av världen, som vi i EU och UNFCCC verkar för att effektiva insatser för klimatet också ska göras i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. prioriteringar: Den svenska ekonomin står inför stora strukturella utmaningar. mål med den ekonomiska politiken är att möta de långvariga strukturella problemen med ett ledarskap som pekar ut de nödvändiga reformer som stärker jobbtillväxten, minskar utanförskapet och ökar resurserna till välfärd och trygghetsskapande åtgärder. Grunden för reformpolitiken är sunda statsfinanser som i högkonjunktur bygger överskott för sämre tider. Att vi når överskottsmålet är en förutsättning för att staten ska kunna utföra sitt uppdrag. Särskilt viktigt är detta då det rådande starka konjunkturläget innefattar både inhemska och internationella nedåtrisker. förslag i vårmotionen är därför fullt finansierade krona för krona. Trösklarna in på arbetsmarknaden kan sänkas genom att skattekilen för att anställa minskar och genom ingångsavtal för nyanlända som gör det möjligt för dem att komma in på arbetsmarknaden med något lägre ingångslön . De små och växande företagens möjlighet att anställa måste också förstärkas genom sänkta skatter på att anställa och förenklad och sänkt skatt på det aktiva delägandet i företag. måste fortsätta att vara ett föredöme som visar att det går att förena minskade utsläpp och ökad tillväxt. Det effektivaste sättet är att med kraftfulla styrmedel låta förorenaren betala och använda intäkterna till att sänka skatten på arbete, företagande och miljövänliga alternativ. Fastighetsskatten avskaffas under för den som startar en verksamhet i en lokal på landsbygden som tidigare stått tom. avser att återkomma med ett förslag till en ändrad definition av förmånsbilar och beräkning för förmånsvärde. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. uppmanar arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb med lägre ingångslöner för de nyanlända som inte får arbete och som övergår i jobb med vanliga lönenivåer. är villigt att sänka såväl inkomstskatterna som arbetsgivaravgifterna för nyanlända i ingångsjobb. Ingångsjobb består således av tre delar: lägre ingångslön, lägre inkomstskatter och lägre arbetsgivaravgifter. Ett ingångsavdrag införs, som innebär att på svensk arbetsmarknad ska ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger . Arbetsgivaravgiften för alla slopas. En ny företagsform, ingångsföretag, införs för riktigt små företag med högst i omsättning. Ingångsföretagen ska i stället för vanliga skatter och avgifter betala en schablonmässigt beräknad skatt baserad på omsättningen och med en skattesats på . För att göra denna nya företagsform möjlig i praktiken bör få i uppdrag att ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt, via en app, vid elektroniska köp. Fler branscher bör kunna använda kvalificerade personaloptioner. Det bör inte finnas en gräns på att endast företag som är eller yngre får använda kvalificerade personaloptioner. Utformningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (3:12-reglerna) bör bygga på principen att företagsamhet är någonting som ska uppmuntras, och reglerna bör därför inte ha en striktare utformning än nödvändigt. Kapitalandelskravet bör slopas. Därtill bör regler för löneuttagskrav, lönebaserat utdelningsutrymme och gränsbelopp förenklas. Investeraravdraget bör vidareutvecklas och dess regler kraftigt förenklas. I ett första steg bör avdragsrätten dubbleras till och taket höjas till . avser att återkomma med förslag om förstärkning av investeraravdraget i framtida budgetmotioner. Reglerna för generationsväxling måste förbättras ytterligare. motsätter sig regeringens höjningar av marginalskatten, och man vill se sänkt skatt för äldre som arbetar. Man avser att i kommande budgetmotioner återkomma med förslag i denna riktning. Reglerna för generationsväxling i företag måste förbättras ytterligare. vill se en grön skatteväxling där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. Det finns utrymme att förstärka de miljöstyrande styrmedlen genom skatter på bl.a. miljöfarliga kemikalier och förbränning av avfall, genom att omvandla kväveoxidavgiften till en skatt och genom att ta bort existerande undantag från koldioxid- och energiskatter. En miljöavgift på plastpåsar bör införas, och man avser återkomma med förslag om det i kommande budgetmotion. säger nej till regeringens flygskatt och kilometerskatt. Den befintliga möjligheten till skatteavdrag för mikroproduktion av el utvidgas för att enskilda boende i exempelvis en bostadsrättsförening som är andelsägare i mikroproducerad förnybar el ska ges samma möjligheter till skatteavdrag. För att göra det möjligt även för nyare byggnader att kunna nyttja avdraget för att investera i solceller vill se över reglerna för ROT-avdraget. vill utnyttja reglerna för s.k. de minimis-stöd till att slopa arbetsgivaravgifterna för mjölkbönder, och man föreslår att arbetsgivaravgiften, under taket för de minimis-stöden, slopas för mjölkbönder. avser att återkomma med förslag om detta i framtida budgetmotioner. Återbetalningen av dieselskatten höjs med mer än regeringens förslag och permanentas på denna högre nivå, och man avser återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Regeringen måste även indexera återbetalningen för att lantbrukarna inte ska tappa konkurrenskraft. Kostnaderna för lantbrukare ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. vill utreda hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras, i ett första steg fastighetsskatten på elproducerande fastigheter. Skatte- och tulltilläggen för den som lämnar felaktiga uppgifter i sin skatte- eller tulldeklaration bör höjas. Uppskovsreglerna och reavinstbeskattningen bör reformeras inom ramen för en bredare översyn av skatterna på att köpa, äga och sälja sin bostad. Jag tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa berör skattepolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) (L) anför: Alliansens prioriteringar: Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. Nya och mer ändamålsenliga anställningsformer krävs för de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. RUT-avdraget bör utvecklas så att efterfrågan på enklare tjänster kan öka ytterligare. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt för att öka sysselsättningen. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap förbättras. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll; den statliga inkomstskatten omfattar allt fler och företagsskatterna har höjts. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Kraven på aktiekapital bör sänkas, som mer offentligt riskkapital riktas om mot tidiga faser för att minska trösklarna för att starta företag. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimat-hotet och kunna agera föredöme för resten av världen, som vi i EU och UNFCCC verkar för att effektiva insatser för klimatet också ska göras i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. Liberalernas prioriteringar: behöver en ny genomgripande skattereform. Inriktningen på en ny skattereform ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi ha ett så lågt skattetryck som möjligt. Skattesänkningarna på arbete bör finansieras genom höjningar av skatt på konsumtion, inte minst miljöskadlig sådan. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster ska bli lägre. Därför ska värnskatten avskaffas, brytpunkten tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. Det är rimligt att också delar av sänkningen av den statliga inkomstskatten sker successivt. Sänkt skatt på arbete är ett led i att bryta den svenska arbetslöshetens struktur, med betydande sysselsättningsproblem för ungdomar med låg utbildning, utlandsfödda och personer med funktionsnedsättning. Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna ska sjunka för att göra högre sysselsättning möjlig. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden ska genomföras. Bolagsskatten är en central skatt för svensk konkurrenskraft och för tillväxten hos företag i vårt land. Bolagsskatten är också en av de faktorer som avgör var globala företag väljer att etablera verksamhet. Bolagsskatten ska i syfte att säkra den svenska konkurrenskraften fortsätta att sänkas. Kapitalinkomstskatten bör däremot ta ett steg mot ökad enhetlighet. För jobb, tillväxt och snabbväxande företag behöver erbjuda attraktiva villkor för personaloptioner. Liberalerna har föreslagit långsiktigt nedtrappade ränteavdrag från och sänkt tak från till . För att säkerställa att en sådan nedtrappning inte får effekt på inhemsk konsumtion genom ökat skattetryck ska den kopplas till sänkt skatt på arbete. Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. Flyttskatterna ska därför sänkas genom ett permanent slopat uppskovstak och en slopad räntebeläggning på uppskovsbelopp. Avgörande för legitimiteten i en samlad reform är att alla både bidrar till finansieringen och får del av fördelarna. Det är därför bl.a. centralt att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer inte ökar. Skatteavdrag för barnfamiljer kan vidare övervägas för att stärka vissa grupper i ljuset av bl.a. höjda konsumtionsskatter. När flera skattebaser framöver bör beskattas lägre behöver det totala uttaget av konsumtionsskatter bli högre. Även om enskilda skattehöjningar måste vägas mot deras inverkan på företagens konkurrenskraft och deras effekter i vardagen, finns det möjlighet att både höja flertalet miljöskatter och bredda miljöskatteunderlaget. Att sänka skatten på jobb och företagande kräver finansiering genom motsvarande skattehöjningar. Det kan åstadkommas genom att de olika momsnivåerna justeras något uppåt eller görs mer enhetliga. Den kommunala fastighetsavgiften kan höjas. Det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka jämfört med . Bland de skattebaser som kan beskattas hårdare är exempelvis fordon och kemikalier. Under regeringens två första år har en särskild löneskatt för dem som är och jobbar införts, och arbetsgivaravgiften för unga har tredubblats. De höjda kostnaderna för att anställa försvårar både inträdet på arbetsmarknaden och tidigarelägger utträdet från den. Den ökning av kostnaden för att anställda personer som regeringen införde genom den särskilda löneskatten för äldre bör därför justeras. Regeringen har valt att försämra de ekonomiska förutsättningarna för ROT- och RUT-tjänster. Försämringarna av RUT-avdraget har särskilt drabbat kvinnor eftersom de i större utsträckning än män driver och verkar inom företag i RUT-branschen. RUT-företagen har också visat sig vara värdefulla för integrationen och en väg in på arbetsmarknaden för utrikes födda. RUT-avdraget ska därför utvidgas som reformer för att underlätta regelbördan på området ska övervägas. Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. Flyttskatterna ska därför sänkas genom ett permanent slopat uppskovstak och en slopad räntebeläggning på uppskovsbelopp. För att öka utbudet av lagliga andrahandsbostäder ska skattevillkoren vid andrahandsuthyrning förbättras. Vi vill se mer av grön skatteväxling. Vi vill sänka skatten på jobb men höja miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter. Subventioner till fossila bränslen måste successivt tas bort, och skattereduktioner på energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet och inom jordbruket ska därför slopas. Vi vill också införa en läckageskatt för att minska jordbrukets miljöpåverkan. För att styra konsumtionen mot mer återvinning och förnyelsebara råvaror vill vi införa en avgift på plastpåsar om per plastpåse. Vi står fast vid förslaget på en omvänd miljöbilsbonus. Reseavdraget ska minskas där det finns en fungerande kollektivtrafik i förhållande till de delar av landet där människor på ett helt annat sätt är beroende av bilen. Vi står även fast vid förslaget på en dubbdäcksavgift för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför. Liberalerna avvisar regeringens aviserade förslag till flygskatt eftersom den förväntade klimatnyttan uteblir. Vi vill se en gemensam flygskatt inom EU samt att beskattningen och start- och landningsavgifter differentieras beroende på typen av bränsle. Liberalerna motsätter sig att en s.k. kilometerskatt införs. En sådan skatt skulle innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor. Den påverkar industrin, företagandet och jobben negativt och hämmar den regionala tillväxten. Vi är fortsatt kritiska till den energiöverenskommelse som ingåtts mellan , , , och . Överenskommelsen är dyr och dålig för och saknar klimatnytta. Vi är dock positiva till att effektskatten avskaffas och att fastighetsskatten på vattenkraft sänks. Barnbidraget ska fortsätta vara skattefritt och lika för alla. Genom en höjd skattereduktion i RUT-avdraget för personer ökar de äldres självbestämmande ytterligare. Vi anser att skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare. Vi avser därför att i höstens budgetmotion lägga fram förslag om skattesänkningar som motsvarar dem som regeringen aviserat. Liberalerna avvisade i höstens budget både det nya statliga filmstödet och höjningen av momsen på film. Film är kultur och bör beskattas som kultur. För att bidra till en effektiv brottsbekämpning behöver brottsbekämpande uppgift ytterligare förstärkas. I samband med förstärkningen måste också en översyn göras av regelverket för att säkerställa att tullen kan arbeta effektivt. Jag tillstyrker att Liberalernas riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa berör skattepolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) (KD) anför: Alliansens prioriteringar: Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. Nya och mer ändamålsenliga anställningsformer krävs för de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. RUT-avdraget bör utvecklas så att efterfrågan på enklare tjänster kan öka ytterligare. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt för att öka sysselsättningen. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap förbättras. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll; den statliga inkomstskatten omfattar allt fler och företagsskatterna har höjts. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Kraven på aktiekapital bör sänkas, som mer offentligt riskkapital riktas om mot tidiga faser för att minska trösklarna för att starta företag. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimat-hotet och kunna agera föredöme för resten av världen, som vi i EU och UNFCCC verkar för att effektiva insatser för klimatet också ska göras i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. prioriteringar: vårmotion 2017 bygger på en ekonomisk politik som vill skapa tillit och trygghet för alla. Det svenska samhället bygger på att var och en, utifrån sin förmåga, tar ansvar för sig själv och bidrar till det gemensamma. Det gör det möjligt för oss att gemensamt hjälpa dem som inte kan arbeta. Höga skatter och kostnader för att anställa försvårar för många att hitta ett jobb. Internationella bedömare pekar även på höga trösklar i form av höga ingångslöner och kvalifikationskrav också för jobb som inte kräver lång utbildning. Därför har vi föreslagit introduktionsanställningar som gör det möjligt med en lägre ingångslön. Därtill vill vi ge dubbelt jobbskatteavdrag till utsatta grupper på arbetsmarknaden. Tillsammans med utökat antal platser på yrkesutbildningen skapar vi en jobbpolitik som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden och ökar möjligheterna att få ett jobb. Det är en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit samt underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. På skatteområdet har vi följande förslag. Vi vill avskaffa hela skillnaden i beskattning mellan skatt på arbetsinkomster och pensionsinkomster. Jobbskatteavdraget har gjort det väsentligt mer lönsamt att arbeta. För att reformen skulle bli tillräckligt stor för att bidra substantiellt till att bryta utanförskapet lade vi fokus på drivkrafter att gå från utanförskap till arbete eller öka sin arbetstid. Pensionärer fick därför inte del av den stora skattelättnaden. Reformerna var också angelägna för att säkra framtidens pensioner som avgörs av sysselsättningen. Det är dock viktigt att steg för steg sluta skattegapet mellan pension och arbetsinkomst. Skillnaden i beskattning bör tas bort helt. Pension är uppskjuten lön och den bör därför beskattas som arbetsinkomst. Denna reform bör genomföras och finansieras ansvarsfullt. Vi föreslår därför att momsen höjs så att momssatserna blir 7, . Vi anser också att det är rimligt att införa en mindre bankskatt som leder till mer ansvarsfullt lånande och som i övrigt har klart begränsade negativa effekter jämfört med andra skattehöjningar. Därför bör resolutionsavgiften höjas från av det totala avgiftsunderlaget i enlighet med vad regeringen föreslagit i en promemoria. Den förhöjda delen av resolutionsavgiften bör benämnas skatt, eftersom den i allt väsentligt kommer att fungera som en sådan, snarare än en avgift. Idrottsrörelsen har förmånliga skatteregler för föreningar som innebär att dessa inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Övriga ideella organisationer borde inkluderas i samma regelverk för att stödja deras viktiga arbete som gagnar inte minst ungdomar. Utöver dessa reformer föreslår vi dessutom dubbelt jobbskatteavdrag för grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden – nyanlända, unga och personer som exempelvis på grund av arbetslöshet eller sjukdom har varit borta länge från arbetsmarknaden. Vi föreslår att det dubbla jobbskatte-avdraget, som finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en skattelättnad för unga under 25, med en förlängning för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller 25, för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Det dubbla jobbskatteavdraget ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt ned för månadsinkomster upp . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till.