yttr · H505UbU1y · 2017-10-25 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning har gett bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas i de delar de rör inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i propositionen och motionerna som gäller utgiftsramen samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i dessa delar och avstyrker motionerna. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Utgiftsram för utgiftsområde 15 Studiestöd I propositionens yrkande 8 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd ska uppgå till 24 2018. Regeringen föreslår även i yrkande 11 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 25 659 respektive för utgiftsområde 15. I partimotion 2017/18:3681 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (M) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. m.fl. (SD) föreslår i partimotion 2017/18:2487 yrkande 5 i denna del att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 6 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2017/18:3716 yrkande 5 i denna del föreslår m.fl. (C) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 6 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens bud-getarbete. I partimotion 2017/18:3752 yrkande 5 i denna del föreslår m.fl. (L) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 6 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. m.fl. (KD) föreslår i partimotion 2017/18:3798 yrkande 3 i denna del att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 –1 436 740 –1 521 900 –3 918 784 –3 812 000 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 15 Utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I propositionens yrkande 8 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ska uppgå till 77 2018. Regeringen föreslår även i yrkande 11 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 80 307 respektive för utgiftsområde 16. I partimotion 2017/18:3681 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (M) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 2 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2017/18:2487 yrkande 5 i denna del föreslår m.fl. (SD) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 6 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. m.fl. (C) föreslår i partimotion 2017/18:3716 yrkande 5 i denna del att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 6 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2017/18:3752 yrkande 5 i denna del föreslår m.fl. (L) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 6 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2017/18:3798 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (KD) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 –2 592 672 –3 730 943 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 16 ska vara en ledande kunskapsnation när det gäller utbildning, forskning och innovation. Genom utbildnings- och forskningspolitiken lägger vi grunden för ett starkt samhällsbygge och en fortsatt utveckling av den svenska modellen. Ett starkt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande. Det ska starta i en förskola av hög kvalitet och fortsätta i en jämlik kunskapsskola med behöriga och kompetenta lärare som ger barn och unga en god grund att stå på. Det ska finnas goda möjligheter att komplettera sin utbildning i vuxen ålder samt att studera vidare under hela livet och i hela landet. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av sociala och ekonomiska förhållanden, ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. Elevernas kunskaper i svensk skola har förbättrats . I de flesta grupper ökar även andelen elever som lämnar med behörighet till gymnasieskolan. har ojämlikheten i skolan ökat och är fortfarande en prioriterad fråga för regeringen. Den svenska skolan ska utjämna socioekonomiska skillnader och ge alla människor möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. För att kunskaperna ska fortsätta att öka och ojämlikheten i skolsystemet ska brytas krävs fler reformer. Läraryrkets attraktivitet måste öka. Lärarna är nyckeln till att höja kunskapsresultaten, skapa studiero i klassrummet och stödja barn och unga så att ingen elev lämnas efter men ingen heller hålls tillbaka. Investeringar i utbildning säkerställer kompetensförsörjningen i privat och offentlig sektor och gör att kan fortsätta att konkurrera med kompetens, inte med låga löner. ska vara ett av världens främsta forskningsländer. Genom långsiktiga investeringar i forskning möter vi våra gemensamma samhällsutmaningar genom ny kunskap. ska satsa strategiskt för att behålla sin position som ledande forskningsnation och ta sikte på utmaningar inom områden som klimat, hälsa, digitalisering och migration. Med utbildning och forskning kan möta samhällets utmaningar och fortsätta att leda en omställning till en hållbar utveckling. Bland annat följande reformer föreslås i budgetpropositionen : – förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslagen från – en förlängning av flera satsningar, bl.a. Läslyftet, och en stärkning av den specialpedagogiska kompetensen i skolan – ytterligare undervisningstid i matematik i – ett flertal insatser för nyanlända elevers lärande, bl.a. stärkt rätt till studiehandledning på modersmål och utveckling av gymnasieskolans introduktionsprogram – en utbyggnad av gymnasieskolans yrkesprogram – en satsning på kunskapslyft för livslångt lärande och högre sysselsättning (bl.a. förstärks antalet utbildningsplatser inom , regionalt yrkesvux och universitet och högskolor) – fler ingångar till läraryrket, exempelvis genom bättre möjligheter att validera och komplettera tidigare utbildning och yrkeserfarenhet – kvalitetssatsningar inom högskolan, bl.a. på lärarutbildningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap – förstärkning av anslagen för forskning – höjda studiemedel och ett nytt studiestartsstöd. föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet för åren därefter enligt budgetpropositionen. Motionernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (S). Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Varje barn har rätt till en skola som ger en bra start i livet. Svensk skola ger inte eleverna tillräckliga kunskaper. ökar andelen elever som inte når behörighet till gymnasieskolan, och introduktionsprogrammen är den utbildning i gymnasieskolan som har flest elever. I många klassrum är det stökigt och det tar tid från undervisning och skolarbete. I flera utsatta områden väljer skickliga lärare att lämna sina arbetsplatser för att söka sig till andra skolor eller till andra yrken. Det finns skolor där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven, vilket riskerar att leda till utanförskap. När svensk skola brister får det genomslag i hela samhället. Svensk skola står därför inför stora reformbehov. Bland mycket annat bidrar detta till att kommuner och landsting står inför betydande utmaningar, och kommunernas ekonomi kommer att befinna sig under betydande press . I vår budgetmotion föreslår vi därför en satsning inom det generella bidraget för att stärka kommunerna, bl.a. när det gäller skolan. Bland övergripande mål för svensk välfärd till 2025 märks att ska vara ett av världens tio bästa länder i den internationella kunskapsutvärderingen . vill se utökade insatser på skolor som inte ger eleverna tillräckliga kunskaper. Det innebär ett stärkt statligt ansvar för skolor som fungerar dåligt och att staten får möjlighet att ta över eller lägga ned en skola. Vi vill utöka den generella undervisningstiden och som ett första steg utöka skoldagarna med per dag i lågstadiet. Vidare vill vi utöka undervisningen i matematik med på högstadiet och förstärka satsningarna på lovskola och läxhjälp. Vi föreslår även en förlängd skolplikt i till för samtliga elever som inte uppnått behörighet till gymnasieskolan. vill även se över bestämmelserna om trygghet och studiero i skollagen. vill vi införa en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir den nya årskurs 1. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Den införda höjningen av lärarlönerna bör kvarstå, karriärtjänstsystemet bör byggas ut och satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden bör utökas. Även kvaliteten på lärarutbildningen måste höjas, bl.a. genom att införa lämplighetstest eller antagningsprov för blivande lärare samt utöka antalet timmar med lärarledd undervisning på lärarutbildningarna. Gymnasieskolan måste renodlas, med höjda krav och utökad undervisningstid. Vi föreslår därför att en ny yrkesskola inrättas i nära samverkan med olika branscher. För att den svenska konkurrenskraften ska stärkas behöver en utbildningskedja av hög kvalitet som håller ihop, från förskola till högskola, samt tillämpad forskning och innovationer. Möjligheten att studera vidare ska finnas för alla, oberoende av uppväxtförhållanden. Men kvaliteten på många av landets högskoleutbildningar brister. vill därför inrätta ett särskilt kvalitetsstöd för att stärka kvaliteten och öka den lärarledda tiden på högskolan. Vi anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2017/18:3681 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 (SD) (SD) och (SD) anför: För är ett fungerande utbildningssystem en direkt för-utsättning för kultur, för demokrati och för kunskapssamhället. I en situation där stora grupper i samhället står utanför både arbetsmarknaden och det svenska samhället hamnar skolan i fokus. Hur vi lyckas hantera den tilltagande segregationen i samhället beror i hög grad på hur väl skolan fungerar. För att skapa arbetsro för lärare och elever vill satsa på jourklasser för elever som inte klarar den ordinarie undervisningen. Därtill föreslår vi dels att det ska bli möjligt för staten att ta över dysfunktionella skolor, dels att en förberedelseskola med ansvar för nyanlända ungdomar ska inrättas. Vidare vill göra skolan till en attraktiv arbetsplats, vad gäller både löneutveckling och arbetsmiljö. Vi lämnar också flera förslag som bl.a. syftar till att åtgärda lärarbristen. mest genomgripande reform innebär införande av karriärtjänster för lärare i enlighet med den framgångsrika Singaporemodellen. Modellen är en karriärstege med 18 nivåer och medför kraftiga lönelyft och större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. Eftersom personer med praktisk utbildning är en bristvara på arbetsmarknaden behöver fler studenter gå en praktisk yrkesutbildning. vill återinföra tvååriga praktiska gymnasieprogram med ett minskat teoretiskt innehåll. Vidare anslår medel för en teknikbrygga för ungdomar som behöver stärka sin tekniska kompetens och för utveckling av teknikcollege. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen har urholkats. Vi vill därför se ett nytt resurstilldelningssystem där kvaliteten på utbildningarna värnas i högre grad. Vi satsar även på att öka lärartätheten i den högre utbildningen. vill också rikta ekonomiska incitament till studenter och lärosäten som fokuserar på arbetsmarknadens behov, bl.a. förhöjt studiebidrag med för studenter som väljer utbildningar med ett påvisbart kompetensunderskott. Därutöver anser att lärarutbildningarna bör genomgå en grundlig översyn. De utbildningar som inte klarar kvalitetskraven bör läggas ned så att lärosäten med utbildningar av hög kvalitet kan prioriteras. I vår budgetmotion ökar vi basanslagen för de högskolor där det bedrivs högkvalitativ, behovsdriven och samhällsnyttig forskning. För att ska hävda sig i den internationella konkurrensen behövs också satsningar på traditionella framgångsområden och de områden som är förknippade med våra naturresurser. Mot den bakgrunden anser vi att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2017/18:2487 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del och yrkande 6 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 (C) i (C) anför: Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. elever har rätt till en utbildning som leder till jobb och som ger en bildningsgrund som utökar individens möjligheter i samhället och den personliga friheten. Utbildningsväsendets koppling till arbetsmarknaden är av central betydelse, och utbildningssystemet behöver möta arbetsmarknadens efterfrågan på kompetent arbetskraft. Men är skolresultaten och kunskapsnivån i den svenska skolan otillräckliga. Alliansens mål för skolan är att ska ligga på topp tio i PISA-mätningarna. För att nå dit har Alliansen enats om att öka antalet undervisningstimmar, införa fler karriärlärartjänster och tillföra mer resurser till utsatta skolor och svaga elever. Vi vill också ha en tioårig grundskola för att elever ska få mer tid i skolan och förbättrade möjligheter till tidigt stöd. Dessutom har vi föreslagit reformer av lärarutbildningen, med ökat fokus på kunskap och praktiska lärarfärdigheter. skolpolitik utgår från eleven. Det är utifrån elevernas förutsättningar och behov som skolans verksamhet ska utformas. Läraren är det viktigaste verktyget för att elevens rätt till kunskap och utveckling ska kunna tillgodoses. För en uppvärdering av läraryrket behöver det skapas förutsättningar för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Det behövs också tydliga karriärvägar, höjda lärarlöner, skickliga skolledare och klassrumsnära forskning. För att komma till rätta med den tilltagande lärarbristen föreslår bl.a. att man utökar de kompletterande pedagogiska utbildningarna (KPU) och satsningar på initiativ såsom Teach for . föreslår också att kravet på lärarlegitimation för att få sätta betyg slopas . För att värna elevernas, föräldrarnas och lärarnas valmöjligheter är det fria skolvalet viktigt. Friskolornas etablering, från förskola upp till högre utbildning, har vidare lett till ökad konkurrens, något som leder till högre kvalitet. För att tillgängliggöra det fria skolvalet vill därför införa aktivt skolval och förbättra informationen till elever och föräldrar om vilka skolor som går att välja. Alla skolor ska vara bra skolor, oavsett huvudman. finns skolor som håller för låg kvalitet. menar att det är nödvändigt med högre och tydligare kvalitetskrav på alla huvudmän. De skolor som bortser från kvalitet och inte kommer till rätta med bristerna ska snabbare än kunna stängas. ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Men den är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. vill därför att fjärrundervisning tillåts i alla relevanta ämnen. För att stärka skolornas digitala kompetens vill också att det inrättas ett digitalt lärarlyft och satsas på digitala hjälpmedel. Många nyanlända elever klarar inte att nå målen i skolan. Vi behöver därför stärka nyanlända elevers utbildning bl.a. genom att utöka antalet undervisningstimmar i svenska, utöka möjligheterna till lov- och sommarskola samt införa försöksverksamhet med tvåspråkiga klasser. Det finns ett stort antal angelägna satsningar inom skolan som inte behöver detaljstyras via riktade statsbidrag. föreslår att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt bör omvandlas till generella statsbidrag, vilket möjliggör den ökning av de generella statsbidragen som föreslås inom utgiftsområde 25. Utbildning berikar både samhälle och individer. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och det omgivande samhället är av stor vikt. verkar för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och få möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Det är även viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. föreslår även ett flexiblare studiemedelssystem med möjlighet att studera vidare högre upp i åldrarna. Mot den bakgrunden anser jag att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del och yrkande 6 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 (L) (L) anför: Kunskap är skolans huvuduppdrag. Skolan ska ge varje barn de kunskaper som krävs för att kunna förverkliga sina livsdrömmar, utöva sitt demokratiska medborgarskap och finna sig till rätta i världen. Andelen obehöriga lärare är nu högre än under alliansregeringen, andelen elever som inte får behörighet till gymnasieskolan är större och stöket i klassrummen fortsätter. Trots det har regeringen inte presenterat några förslag för att öka elevernas studiero eller skärpa kunskapskraven. Liberalerna ser med oro hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Liberalerna vill fortsätta att satsa på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt. Också attityden till skolan måste förändras. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig från skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar med ett stort antal nyanlända elever som skolresultaten är för låga. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i ska få en bra start i livet. Som ett resultat av Alliansens politik vände skolresultaten uppåt efter en lång tids nedgång, och den positiva utvecklingen måste fortsätta. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskaps-målen föreslår Liberalerna förlängd skolplikt, mer undervisningstid i svenska och ett halverat sommarlov för nyanlända elever som behöver mer tid att läsa svenska. Liberalerna vill även förlänga skolplikten till och göra förskoleklassen till den första årskursen i . Liberalerna föreslår även utökad undervisningstid i idrott och hälsa i . Kvalitet och valfrihet ska värnas. Därför försvarar Liberalerna det fria skolvalet. Liberalerna vill även införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen till föräldrar och elever så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning kan bidra till att göra läraryrket attraktivt. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden föreslår Liberalerna bättre löne- och arbetsvillkor. Liberalerna vill även satsa på en fortsatt utbyggnad av karriärtjänstreformen. Vidare föreslår Liberalerna också betydande förstärkningar av de generella statsbidragen till kommunernas verksamhet inom utgiftsområde 25, bl.a. avsedda för skolans verksamhet. För att säkra kompetensförsörjningen på både kort och lång sikt krävs ett välfungerande utbildningssystem. På kort sikt vill både regeringen och Alli-ansen göra viktiga satsningar på vuxenutbildning. På lång sikt är dock inte regeringens politik tillräckligt ambitiös. Liberalerna föreslår en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare får ökat inflytande och ansvar. Liberalerna vill även införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna på gymnasial nivå med inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Därtill behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. Alla ska ha rätt till komvux. Satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. Liberalerna föreslår även en kvalitetssatsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar vid lärosätena, eftersom dessa utbildningar har låg andel lärarledda timmar. Jag anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2017/18:3752 av m.fl. (L) yrkande 5 i denna del och yrkande 6 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 (KD) (KD) anför: Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet.