yttr · H505SkU1y · 2017-11-07 00:00:00 — har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor i regeringens proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av detta avsnitt. Utskottet har behandlat ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution i yttrande 2017/18:SkU2y Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. I detta yttrande behandlar utskottet övriga frågor i det aktuella avsnittet. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i propositionen och har ingen invändning mot de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statsbudgetens inkomster . Utskottets ställningstaganden innebär bl.a. följande förändringar på skatteområdet fr.o.m. . Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst . En skattereduktion införs för personer med sjukersättning och aktivitets-ersättning. Skattereduktionen knyts till kommunalskattesatsen och prisbas-beloppet. Grundavdraget beaktas inte. Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta höjs med 5 procent-enheter från av skattepliktig inkomst, som inte utgör sjöinkomst. För att göra det lättare för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner ska det införas lättnader i beskattningen av personaloptioner. En lag om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen ska införas. Eftersom en reduktionsplikt inte kan kombineras med skattenedsättning bör de bränslen som omfattas av plikten beläggas med full skatt. Reduktionsplikten bör kompletteras med fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel samt biogas så att dessa biodrivmedel kan behålla sin konkurrenskraft gentemot sina fossila motsvarigheter. Ett s.k. bonus–malus-system införs, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Koldioxidskatt för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) tas ut av den generella koldioxidskattenivån. För bränslen som förbrukas vid annan värmeproduktion inom EU ETS än den som sker i tillverknings-processen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion höjs koldioxidskatten från till av den generella koldioxid-skattenivån. Dagens regler om en nedsatt energiskattenivå om utvidgas till att även gälla för el som förbrukas vid framställning av värme och kyla för förbrukning i datorhallar. En punktskatt på flygresor införs. Nivån på transporttillägg höjs från till av de punktskatter som ska tas ut på de varor för vilka aktuella bestämmelser inte har iakttagits. Reklamskatten slopas för annonser i periodiska publikationer som inte är annonsblad, kataloger eller program. Mervärdesskatten på förevisningar av naturområden utanför tätorter samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden sänks från till . Sänkt skatt för pensionärer Sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Ändrad beräkning av bilförmånen Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård Återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgifter Sänkt skatt på arbete Jobbskatteavdrag för äldre som arbetar Särskild löneskatt för äldre som arbetar Ändrad avyttringstid vid konkurs Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonton och i kapitalförsäkringar Nya skatteregler för företagssektorn Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon Höjd koldioxidskatt i värmesektorn Skattenedsättning av energiskatt på el för värmeföretag Sänkt skatt för datorhallar och andra ändringsförslag på elskatteområdet Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar Redovisningsskyldigheten för punktskatt m.m. Slopad reklamskatt för annonser i periodiska publikationer Sänkt mervärdesskatt på förevisningar av naturområden Slopad gruppregistrering av moms Övriga förslag om skattesatser på mervärdesskatteområdet Personalliggare i fler verksamheter Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i 1.Skattefrågor i budgetpropositionen (M) 2.Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) 3.Skattefrågor i budgetpropositionen (C) 4.Skattefrågor i budgetpropositionen (L) 5.Skattefrågor i budgetpropositionen (KD) Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken och föreslår att , , , Liberalernas och Krist-demokraternas förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 1) att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens samlade politik har bidragit till en mer jämlik fördelning. Regeringen har genomfört betydande satsningar på vård, skola och omsorg, liksom ett antal reformer riktade till hushåll med låga inkomster. De höjningar av inkomstskatten som har bedömts vara nödvändiga för att finansiera dessa viktiga satsningar har riktats mot dem som har höga inkomster. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. För att kunna stödja den ekonomiska politiken på ett effektivt sätt bör skattepolitiken enligt de riktlinjer som har antagit utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa principer kan sammanfattas enligt följande: Ett legitimt och rättvist skattesystem Generella och tydliga regler Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället Hållbara regler i förhållande till EU. I propositionen presenteras ett flertal skatteförslag som bl.a. syftar till att öka skatternas miljöstyrande effekt, förbättra fördelningsprofilen i skattesystemet och minska orättvisa skillnader i beskattning. De jobbskatteavdrag som infördes av den förra regeringen gör att pensionen beskattas hårdare än lönen. Regeringen avser att sluta den orättvisa klyftan i beskattning mellan pensionen och lönen fullt ut till 2020. föreslås ändringar som innebär att skillnaden försvinner för inkomster upp till ca . Skatten sänks även för äldre med inkomster upp till ca . Regeringen föreslår att taket i sjukförsäkringen höjs och att det införs en skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning. Vidare införs en skattereduktion för fackföreningsavgiften, vilket stärker den svenska modellen. Regeringen vill underlätta för fler enmansföretag att ta steget att anställa och föreslår inom ramen för en grön skatteväxling att det s.k. växa-stödet utvidgas till att också omfatta aktiebolag och handelsbolag. Vidare ska det införas lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall, som bl.a. innebär att förmån av personaloptioner inte ska tas upp till beskattning om vissa villkor är uppfyllda. remitterades en promemoria med förslag om förändrad företagsbeskattning som ska förbättra neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital samt motverka skatteplanering med ränteavdrag. För att bidra till omställningen av vägtrafiken till fordon med lägre utsläpp av koldioxid föreslår regeringen att ett bonus–malus-system för nya lätta fordon införs fr.o.m. , med bonus för fordon med låga utsläpp och höjd fordonsskatt för dem som har höga utsläpp. Det innebär väsentligt starkare drivkrafter än dagens fordonsskattesystem. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Regeringen föreslår en reform som består av ett reduktionspliktssystem som i kombination med ändrade skatteregler syftar till att minska utsläpp från bensin och dieselbränslen genom ökad inblandning av biodrivmedel. En skatt på flygresor införs för att bidra till att ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. För att säkerställa att skatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i tillförs ytterligare medel för detta ändamål. Regeringen kommer att se över det nuvarande systemet för reseavdrag, något som den parlamentariska landsbygdskommittén också föreslagit. Syftet är att i högre grad gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luft-föroreningar, bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030 och minska det skattefel som är kopplat till reseavdragen. Regeringen fortsätter arbetet mot skattefusk och skatteundandragande och aviserar ett antal åtgärder i denna proposition, bl.a. att utöka kravet på att föra personalliggare till att omfatta fler verksamheter. Regeringen kommer även att se över F-skattesystemet för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Dessutom kommer regeringen att se över bestämmelsen om att skattetillägg inte får tas ut vid rättelser på eget initiativ. För att bekämpa fusk i varuflödet och för att stoppa smuggling av narkotika och vapen m.m. ska tullkontrollerna vid gränserna öka. För att bekämpa illegal handel med alkohol som bl.a. förs in till av de s.k. spritbussarna höjs transporttillägget från . Regeringen kommer att bl.a. utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter för aktiebolag och handelsbolag (utvidgat växa-stöd för den först anställda) förväntas leda till minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. Förslaget om lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall innebär att möjligheterna för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner förbättras. Vidare väntas de aviserade förslagen om förändrad företagsbeskattning, som bl.a. innebär att företagens ränteavdrag begränsas som bolagsskattesatsen justeras, leda till att riskerna som är förknippade med lånefinansiering minskar och att aggressiv skatteplanering med ränteavdrag minskar, vilket ökar skattesystemets legitimitet. Den aviserade översynen av kupongskattelagen syftar till att ta fram förslag till ett effektivt, modernt och förutsägbart regelverk som är förenligt med . Inom miljöpolitikens område bedömer regeringen att införandet av ett bonus–malus-system, ändrad beräkning av bilförmånsvärdet och långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel innebär en styrning mot en fossilfri fordonsflotta som bidrar till att nå målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Motverkande av skatteundandragande är även en fråga som stått högt upp på EU:s och och utvecklings () agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte, där deltar i EU:s arbete såväl som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. har i ett tillkännagivande förklarat att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen (bet. 2016/17:SkU27, rskr. 2016/17:257). Den snabba samhällsutvecklingen ställer allt högre krav på lagstiftarens förmåga att anpassa lagstiftningen så att reglerna blir verkningsfulla och rättssäkra. Att se till att regelverket går att förstå och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för de företag som tillämpar reglerna är avgörande för legitimiteten och förtroendet för skattesystemet. Regeringen överväger därför alltid noggrant möjligheterna till förenklingar i varje enskilt lagstiftningsarbete. Regeringen konstaterar att det vid utformningen av skatteregler ofta uppstår målkonflikter mellan önskemålet att åstadkomma förenklingar och andra principer och värden. I vissa fall kan de skäl som talar för ett förslag, såsom behovet av att värna skatteintäkterna och att motverka skattefusk och skatteundandragande, eller avsikten att skapa goda villkor för företag, väga så tungt att reglerna får anses motiverade trots att de medför en viss ökad komplexitet i skattesystemet. Förslagen i propositionen om utvidgning av växa-stödet och lättnader i beskattningen av personaloptioner innebär viss ökad komplexitet, men förenklar vardagen för företagen genom att det dels blir billigare för aktiebolag och handelsbolag att anställa en första person, dels blir lättare för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. För att förenkla för företag med mycket liten omsättning infördes en omsättningsgräns för mervärdesskatt. Åtgärden innebär att det är frivilligt för företag att registrera sig för mervärdesskatt om företagets omsättning understiger . Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att göra en strukturell översyn av hela mervärdesskattelagen (dir. 2016:58). Målsättningen är dels att regelverket ska få en tydligare struktur och bli mer överskådligt, dels att det strukturellt och begreppsmässigt ska stämma bättre överens med EU:s mervärdesskattedirektiv. I propositionen aviseras även en översyn av kupongskattelagen. Dagens reglering är mycket föråldrad, vilket skapar oklarhet och osäkerhet för många företag. Reglerna behöver bl.a. anpassas till i flera avseenden. Syftet med översynen av kupongskattelagen är att ta fram förslag till ett effektivt, modernt och förutsägbart regelverk som är förenligt med . Genom dessa ytterligare åtgärder ökar regeringen takten för att göra det enklare för företagen, som regeringen beaktar de motstående intressen som också måste värnas. Regeringen anser att tillkännagivandet i och med detta är slutbehandlat. föreslår i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimathotet och kunna agera föredöme för världen. bör vi i EU och genom ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) verka för effektiva insatser för klimatet i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. Därför vill Alliansen tredubbla taket i till per person och år, samt vidga till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Dessutom bör möjligheten att bredda ytterligare för personer ses över. Alliansen vill se starka drivkrafter att arbeta med låg skatt på arbetsinkomster och strama bidragsnivåer som främjar arbetslinjen och ett mer jämställt arbetsliv. välstånd vilar ytterst på att människor anstränger sig, driver företag och tar risker. Drivkrafterna för utbildning och entreprenörskap måste därför värnas. Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än , och företagsskatterna bör värna drivkrafterna för entreprenörskap. Högre marginalskatter och högre skatter på fåmansbolag bör motverkas. Att regeringen, efter hård kritik från Alliansen, valde att dra tillbaka förslaget om högre skatt för entreprenörer är därför bra för företagsklimatet, men mycket återstår att göra. är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Budgetmotionen innehåller därför reformer för att det alltid ska löna sig att arbeta, för alla. Det innebär bl.a. den största skattesänkningen på arbete – jobbskatteavdraget utökas med . För att fler ska välja att stanna kvar i arbetslivet lite längre förstärker det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre, en åtgärd som gör det mer lönsamt att arbeta och som visat stora jobbskapande effekter. ska inga sjuksköterskor och lärare betala statlig inkomstskatt. Som ett steg mot detta höjer brytpunkten för statlig inkomstskatt med till 2020, från dagens till . För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör den reducerade momsen höjas från till , vilket bedöms stärka de offentliga finanserna med ca när momsen höjs till . är vissa företag, framför allt inom den finansiella sektorn, undantagna från mervärdesskatt. Beskattningen bör göras mer neutral, och därför föreslås att reglerna i mervärdesskattelagen om gruppregistrering slopas. Den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark bör höjas för sådan mark som är avsatt för att bygga hyresfastigheter. vill höja fastighetsskatten på obebyggd tomtmark till av taxeringsvärdet. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt. vill stärka och arbete med att bekämpa skattefusk. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. vill att kraftigt effektiviserar kontrollen av reseavdragets användning genom bättre användning av ny teknik. gå längre än regeringens förslag på lättnader i beskattningen av personaloptioner och se över ytterligare lättnader. skattesystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda individer själva lämnar in. Skattetillägget är en administrativ avgift som påförs den som undanhåller skatt, och uppgår till av den undanhållna inkomstskatten och av annan undanhållen skatt. Konsekvenserna för den som väljer bort att betala skatt ska vara tydliga. höjer skatte- och tulltilläggen med . säger nej till den avståndsbaserade vägslitageavgift, även kallad lastbilsskatten, som regeringen avser att införa. Ett teknik- och kostnadsneutralt bonus–malus-system bör införas där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga koldioxidutsläpp får högre fordonsskatt. vill att uppskovstaket slopas och att uppskovsräntan sänks. vill man se över möjligheten att skjuta upp all beskattning tills man utträder från bostadsrätts- och villamarknaden. vill även se över hur reavinstbeskattningen långsiktigt kan sänkas för att undvika inlåsningseffekter och att man överväger att ta bort uppskovsräntan helt. Möjligheten för delningsplattformar att certifiera sig i fråga om beskattning samt grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet bör ses över. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen följs även inom delningsekonomin. För att underlätta tillväxt i delningsekonomin behöver administrationen minska och skattenivåerna sänkas – framför allt för tjänster mellan privatpersoner, men även för enklare företagande. vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom att investera i olika typer av klimatåtgärder, exempelvis CDM (Clean Development Mechanism) eller EU:s system med handelsrätter. vill se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har infört. Sammantaget avvisar följande skatteförslag som ingår i regeringens proposition: utvidgat växa-stöd, sänkt skatt för sjuk- och aktivitetsersättning, sänkt moms för naturguider, skattereduktion för fack-föreningsavgiften, särskild inkomstskatt för utlandsbosatta, överfinan-sieringen av bonus–malus-systemet, indexering av miljöskatter, höjd koldioxidskatt i värmesektorn, skatt på flygresor, slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård, höjd beskattning av sparande på investeringssparkonton och i kapitalförsäkringar, skattetillägg vid rättelser på eget initiativ och ändrad beräkning av bilförmånen. föreslår i partimotion 2017/18:2487 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. budget syftar till att främst bemöta de akuta behov som finns inom vården och rättsväsendet utan att sabotera för de goda krafter som bär upp samhället genom hårt och idogt arbete. Det är också vår plikt att förbättra situationen för landets pensionärer. vill slopa den särskilda löneskatten för äldre. Följden av kemikalieskatten blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär mindre intäkter från arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket enligt allt sunt förnuft kommer att göra fattigare. säger därför nej till kemikalieskatten. motsätter sig höjningen av den särskilda inkomstskatten (SINK) från till för individer som är bosatta utomlands. Skatten slår särskilt hårt mot många pensionärer som får sin pension från arbete i offentlig sektor eller tjänstepension från privat sektor och på ålderns höst väljer att spendera tid utomlands. Regeringens straffbeskattning på vanligt folks småsparande genom en höjning av schablonbeloppet på investeringssparkonton och kapital-försäkringar är olycklig ur flera perspektiv. säger därför nej till den föreslagna skattehöjningen. Flera rapporter pekar på att vissa av de alternativ som får skattenedsättning i orsakat högre växthusgasutsläpp än de fossila drivmedel de ersätter. Den svenska skattenedsättningen är ur detta perspektiv både orimlig och kontraproduktiv och bör avskaffas. Även för de biodrivmedel som reducerar utsläpp av växthusgaser är skattenedsättning ett kostnadsineffektivt styrmedel. införs en s.k. reduktionsplikt i som är tänkt att ersätta nuvarande system med skattenedsättning. Eftersom skattened-sättningen innebär stöd till biodrivmedel som enligt vetenskapliga rapporter ökar utsläppen relativt deras fossila motsvarighet och eftersom skatte-nedsättningen ändå kommer att upphöra 2020, tar bort den fr.o.m. . Den nuvarande utformningen av ränteavdraget är problematisk på flera sätt. anser att hushållen ska kompenseras genom minst lika höga eller högre skattesänkningar på arbetsinkomster, och förändringar på detta område ska införas långsamt. konkreta förslag går ut på att trappa ned ränteavdragen från nuvarande , alltså med motsvarande , för att därefter göra en grundlig analys av den privata skuldsättningens utveckling och trend. återställer momssatserna på restaurang- och catering-tjänster samt på hämtmat och använder i stället utrymmet åt att sänka skatten på arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare. Sverige-demokraterna föreslår även en parlamentarisk utredning om att ytterligare växla skatter mellan konsumtion och arbetsinkomster och som främst tar sikte på fördelningspolitiska effekter. säger nej till flygskatten. vill utvidga dagens RUT-avdrag till att omfatta nästintill samtliga tjänster som utförs i eller i angränsning till bostaden. Ett omfattande HEM-avdrag medför att komplicerade gränsdragningar undviks, där man exempelvis inte kan få ett avdrag för att flytta möbler på samma våning men däremot kan få det för att flytta dem mellan våningar. Sverige-demokraterna avser även att höja taket på avdraget till för personer samt till för personer . föreslår i partimotion 2017/18:3716 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimathotet och kunna agera föredöme för världen. bör vi i EU och genom ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) verka för effektiva insatser för klimatet i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga.