yttr · H505AU1y · 2017-10-24 00:00:00 — Utskottet noterar också att de reformer och besparingar som föreslås i regeringens budgetproposition samlat bedöms leda till en något högre potentiell sysselsättning och en lägre jämviktsarbetslöshet framöver. Utskottet välkomnar varaktiga reformer för att ännu fler ska kunna ta och få ett arbete. Men även om det finns anledning att glädjas åt en positiv utveckling konstaterar utskottet att det finns stora utmaningar på den svenska arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande för hög, särskilt bland dem som inte gått ut gymnasieskolan och bland personer födda utanför . Enligt utskottet finns det inte många frågor som är viktigare än hur nyanländas resurser ska tas till vara. En framgångsrik integration är avgörande för att kunna råda bot på den brist på arbetskraft inom många sektorer som en åldrande befolkning leder till. Arbete skapar resurser för välfärd och en mer jämlik och jämställd fördelning. Liksom regeringen betonar utskottet att alla som kan ska arbeta och vara delaktiga i samhällsbygget. Utskottet anser att vägarna till jobb måste bli fler och enklare. Ett sätt att åstadkomma en snabbare etablering är att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända invandrare. Här välkomnar utskottet förändringarna gällande de subventionerade anställningarna där reformen med introduktionsjobb ersätter ett flertal stödformer. Utskottet förväntar sig att färre, enklare och mer kraftfulla stöd ska bidra till att öka arbetsgivarnas vilja att anställa med stöd, och därigenom blir det lättare för grupper med svag ställning att komma in på arbetsmarknaden. Av stor vikt för etableringen är också att regelverket för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag nu läggs om så att samma krav kan ställas på nyanlända som på övriga arbetssökande. Liksom andra arbetssökande ska även nyanlända ha både rätt till stöd från Arbetsförmedlingen och en skyldighet att delta i relevanta insatser. Som utskottet tidigare uttalat är det välkommet att rätten till ersättning villkoras av ett aktivt deltagande i insatserna (jämför bet. 2016/17:AU15). Utskottet välkomnar den utbildningsplikt som regeringen inför och som innebär att alla nyanlända invandrare som bedöms vara i behov av utbildning för att få ett arbete kan anvisas till att söka och ta del av utbildning. Genom krav på att skaffa sig de kunskaper som krävs för att t.ex. kunna matchas mot arbete tydliggörs även här individens ansvar för att förändra sin egen situation. I sammanhanget vill utskottet också välkomna att möjligheten att ta del av bl.a. samhällsinformation inom ramen för tidiga insatser förstärks. Det är väl känt att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor är för lågt. Det är självklart att kvinnor och män ska ges samma möjligheter och incitament att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet ser därför positivt på att särskilda insatser görs för att öka nyanlända och utrikes födda kvinnors möjligheter att lära sig svenska, få ett arbete eller driva företag. När det gäller arbetet med jämställdhetsfrågor noterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen inte bara gör stora utfästelser utan också visar på konkreta åtgärder och resultat. Utskottet är av uppfattningen att den nya kan bidra till långsiktighet och effektivitet inom jämställdhetspolitiken. Här vill utskottet särskilt uppmärksamma arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, och den utökade satsningen för detta ändamål är av stor betydelse. I sammanhanget vill utskottet även understryka vikten av arbetet mot segregation, där inrättandet av Delegationen mot segregation är ett led i ett långsiktigt reformprogram . Utskottet kan konstatera att , och Krist-demokraterna i sina respektive budgetmotioner för utgiftsområde 13 föreslår utgiftsramar som är ungefär i nivå med eller lägre än regeringens, medan föreslår en väsentligt lägre ramnivå än regeringen. Liberalerna föreslår en högre nivå än regeringen. För utgiftsområde 14 föreslår , väsentligt lägre ramnivåer än regeringen. När det gäller allianspartiernas olika förslag kan utskottet, som tidigare, konstatera att det finns en stark övertro på skattesubventioner för enskilda företag och vissa hushåll som medel för att öka sysselsättningen. Utskottet menar för sin del att det är investeringar i välfärd, utbildning och omställning som bidrar till att allt fler kan komma i arbete. Tydliga och viktiga skillnader jämfört med regeringens politik märks också när de borgerliga partierna argumenterar för sänkta ingångslöner som ett sätt för bl.a. nyanlända invandrare med låg utbildning att lättare komma in på arbetsmarknaden. Dessutom verkar avsikten vara att dessa s.k. inträdesjobb ska drivas igenom med lagstiftningsåtgärder. Utskottet anser att det inte är möjligt att sänka lönen för en enskild grupp utan att detta också riskerar att leda till en press nedåt för de ordinarie lönenivåerna, särskilt i grupper med redan låga löner, med den totala effekten att lönespridningen ökar. Och ett samhälle med ökande klyftor resulterar i sämre förutsättningar för social rörlighet och omställning på arbetsmarknaden. Utskottet avvisar därmed inträdesjobben. I övrigt när det gäller lönebildningen har den av tradition och med bred politisk enighet varit en fråga för arbetsmarknadens parter. För nyanlända invandrare som står långt ifrån arbetsmarknaden kan jobb med lägre kvalifikationskrav vara en lösning. Utskottet har tidigare betonat att alla typer av jobb behövs, men alla löner ska också gå att leva på. Utskottet välkomnar att arbetsmarknadens parter förhandlar om förslag med syfte att underlätta för nyanlända invandrare och långtidsarbetslösa att ta sig in på arbetsmarknaden. Allianspartierna liksom även har olika förslag om förändringar i fråga om hur arbetsmarknadspolitiken ska genomföras. Utskottet anser fortfarande att detta uppdrag bör ligga på den offentliga Arbetsförmedlingen, men att det på samma gång kan finnas utrymme för alternativa insatser från kompletterande aktörer (jämför bet. 2014/15:AU5). Det är utan tvivel så att Arbetsförmedlingen står inför stora utmaningar, men utskottet kan konstatera att regeringen vidtagit en rad åtgärder för att modernisera och förstärka myndigheten och dess verksamhet. Det arbetsmarknadspolitiska regelverket har förenklats och förtydligats, förutsättningarna för samverkan med t.ex. kommunerna har förbättrats och samverkan med arbetsmarknadens parter om kompetensförsörjning och utbildningssatsningar pågår, för att ta några exempel. När det gäller den mer långsiktiga analysen vill utskottet hänvisa till att regeringen, mot bakgrund av tillkännagivande, beslutat om tilläggsdirektiv till den pågående i vilka det framgår att utredningen bl.a. ska analysera och lämna förslag på hur Arbetsförmedlingens samarbete med andra relevanta aktörer kan förbättras och hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer samt hur det statliga åtagandet i övrigt i så fall bör organiseras. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184). Som nämnts ovan föreslår i sin budgetmotion för utgiftsområde 13 en väsentligt lägre ramnivå än regeringen. Utskottet kan konstatera att det i praktiken innebär att integrationspolitiken helt slopas. Men inte nog med det, förespråkar s.k. återvandring, dvs. att personer på olika sätt ska förmås att återvända till sina gamla hemländer. Detta är ett synsätt som utskottet tydligt tar avstånd ifrån. ska fortsätta att vara ett land som tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet. Liksom tidigare vill utskottet i stället framhålla den potential och möjlighet att investera som migrationen innebär. Detta uppnås bl.a. genom att de nyanlända tillhandahålls verktyg så att de snabbt kan etablera sig och bidra till det svenska samhället och den framtid som är vår gemensamma. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition 2017/18:1 om utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, om de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde och 2020 samt om inkomstberäkningarna i berörda delar. Oppositionspartiernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), i (S), (S), (M) och Serkan Köse (S). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (M) (M), (M), (M) och (M) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, där arbetsmarknadspolitiken utgör en viktig del, håller vi inte med utskottet om att är på rätt väg. befinner sig förvisso i en högkonjunktur, men det är en ovanlig högkonjunktur. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att har strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, som till övervägande del består av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Lägg dessutom till att regeringen har förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. riktar i sin senaste rapport skarp kritik mot regeringen för att budgeten är kraftigt underfinansierad och har för lite strukturella reformer. gör bedömningen att den expansiva budgeten driver på tillväxten i sysselsättningen 2018, men att bara en liten del av åtgärderna på kan ses som strukturella, i den meningen att de bidrar till att varaktigt höja sysselsättningen. För att den relativt låga arbetslösheten inte åter ska stiga krävs det att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Men regeringen står utan en effektiv jobbpolitik och förefaller sakna ambitioner när det gäller att presentera en samlad strategi som kan leda till en varaktig höjning av sysselsättningen. anser att en av våra främsta samhällsutmaningar är det nya utanförskap som växer sig allt starkare i . En av sju svenskar i arbetsför ålder befinner sig i utanförskap och bidragsberoende. Det drabbar mest utrikes födda och unga utan gymnasieutbildning, som i allt högre grad stängs ute från arbetsmarknaden och hamnar i långvarig arbetslöshet. Utvecklingen riskerar dessutom att förstärkas av det stora antalet asylsökande som sökt sig till . Bara en fjärdedel av de nyanlända som kommit till har en heltidsanställning . har 130 områden där utanförskapet är särskilt stort. Vägen till det första jobbet blir allt längre. anser att trösklarna måste sänkas, dels för dem som klarar att ta steget till vidareutbildning, dels för dem som av olika skäl inte klarar av eller vill studera. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. I detta yttrande uppmärksammar vi några av de reformer har på området och viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen. I de kommande betänkandena /18:AU1 och 2017/18:AU2 återkommer vi med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger ca lägre än regeringens förslag. Liksom utskottet välkomnar omläggningen av regelverket för nyanlända invandrares etablering, som utgör en del av uppgörelsen om migration mellan regeringen och allianspartierna . ser dock behov av fler åtgärder på området än vad regeringen och utskottet gör. För att understryka vikten av integration och den enskildes ansvar vill att alla nyanlända vuxna i ska omfattas av en integrationsplikt. I integrationsplikten ingår en utökad samhällsorientering och en utbildningsplikt. anser att etableringsuppdraget i sig är för kort, särskilt för dem som har kort utbildning från hemlandet. För denna grupp föreslås därför att statens ansvar utökas genom att uppdraget förlängs till . Vi håller inte med utskottet när det gäller behovet av en ny jämställdhetsmyndighet utan anser att befintliga verksamheter såsom den mot hedersförtryck vid i , verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid i liksom samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel som bedrivs vid i ska behållas. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är ca lägre än regeringens förslag. , tillsammans med de övriga allianspartierna, vill införa s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. När det gäller Arbetsförmedlingen har vi till skillnad från utskottet inte förtroende för myndighetens verksamhet eller att den förmår förbättra resultaten och klara sin uppgift. är tillsammans med de övriga allianspartierna överens om att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form ska läggas ned. är principiellt för lönestöd eftersom det sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa nyanlända och personer med låg utbildnings-bakgrund. Men vi vill ersätta de många olika typerna av stöd med ett enda stöd som ska bygga på nystartsjobben som alliansregeringen införde. Sjukfrånvaron måste minskas. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver tillsynen och kontrollen öka bland de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen. För detta ändamål avsätter vi medel till för att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfälliga ersättningar då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. För att stärka drivkrafterna till arbete föreslår också att möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet bör begränsas. Förslaget är därför att det aktivitetsstöd som kan lämnas när arbetslöshetsförsäkringens ersättningsdagar tar slut upphör vid arbetslöshet som varar än . På budgetens inkomstsida är tillsammans med de övriga allianspartierna bl.a. överens om att taket för RUT-avdraget ska tredubblas samt att reformen ska utvidgas till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. vill även bl.a. införa ett nytt jobbskatteavdrag med tyngdpunkt på lägre inkomster. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2017/18:3681 (M) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (SD) (SD) och (SD) anför: Det går tyvärr inte att vrida klockan tillbaka. I inledningen av den nuvarande mandatperioden föreslog betydande åtstramningar inom migrationspolitiken. Övriga partier instämde inte och detta har medfört att kostnaderna relaterade till migration har ökat kraftigt på samma gång som resurserna till vård och omsorg har minskat. I förlängningen har detta inneburit att medborgarna tvivlar på värdet i samhällskontraktet och därför inte heller ser någon nytta med att betala skatt till gemensamma angelägenheter. Högkonjunkturen i fortsätter att vara stark, vilket även gäller efterfrågan på arbetskraft. Detta påverkar dock inte arbetslösheten i nämnvärd utsträckning på grund av betydande problem med missmatchning på den svenska arbetsmarknaden. Detta förklaras i sin tur huvudsakligen av ett kraftigt inflöde av lågutbildad arbetskraft, men även av ett utbildningssystem som inte har utbildat kompetens i enlighet med arbetsmarknadens behov. En stor grupp av arbetssökande, huvudsakligen nyanlända invandrare, når alltså inte upp till de krav som ställs på den svenska arbetsmarknaden. De förslag till lösningar som framförs av övriga partier, att antingen utbilda nyanlända eller sänka trösklarna till arbetsmarknaden, avvisas av . Till att börja med anser vi att eftersom många inte ens har slutförd grundskoleutbildning är utbildning inte en framkomlig väg för att inom en överskådlig framtid tillgodose behovet av kvalificerad arbetskraft. Den nuvarande regeringen har fått för sig att om man bara utbildar de nyanlända så löser sig problematiken. Detta är en mycket kostsam illusion, som kostar skattebetalarna miljarder som behövs inom andra utgiftsområden. kan inte heller tänka sig att sänka trösklarna eftersom det handlar om att sänka kraven eller sänka lönen, vilket enligt vår mening rimmar illa med målsättningen att ska förbli en kunskapsnation. Svenska företag, myndigheter och organisationer har ägnat sig åt att rationalisera bort enklare arbeten. Denna utveckling som förstärks av möjligheterna till digitalisering vill vi uppmuntra, inte hindra – det går inte att backa in . Sammantaget drar slutsatsen att det måste till andra och helt nya lösningar. I detta yttrande uppmärksammar vi några av de reformer har på området och viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen. I de kommande betänkandena /18:AU1 och 2017/18:AU2 återkommer vi med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Som framgått menar vi att regeringens och tidigare regeringars misslyckade politik på integrationsområdet ligger i öppen dager. arbetsmarknad är tudelad och ingen enskild åtgärd eller reform kan råda bot på denna problematik. Snarare krävs det en mångfald av åtgärder, där en effektiv politik för återvandring är en ofrånkomlig del. Vi håller inte med utskottet när det gäller behovet av en ny jämställdhetsmyndighet. När det gäller jämställdhetsåtgärder vill vi jämfört med regeringens förslag stärka arbetet för kvinnofrid samt utöka jourverksamheternas arbete så att även våldsutsatta män och personer utsatta för hedersrelaterat våld kan få det stöd de behöver. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är ca lägre än regeringens förslag. anser att det är hög tid att reformera Arbetsförmedlingen, en myndighet som byggdes för en annan tid och som inte kan hantera dagens dynamiska och mångfacetterade arbetsmarknad. Myndighetens resultat i meningen övergångar till reguljära arbeten, inte till subventionerade anställningar, kan inte beskrivas som annat än uselt. Med inspiration från utländska exempel föreslår vi att Arbetsförmedlingens åtgärder och program ersätts och att det är dags att öppna upp för aktörer som privata, sociala och icke vinstdrivande företag. På detta sätt upphandlas utbildnings- och matchningsarbete av de bästa aktörerna i samhället. Leverantörerna får en provisionsbaserad ersättning baserad på hur väl man lyckas förmedla ett arbete. Provisionen är även beroende av om den tidigare arbetssökande lyckas behålla jobbet. Sammantaget ger detta incitament för samtliga parter att göra ett bra och synnerligen långsiktigt jobb. menar att arbetslöshetsförsäkringen är så pass central för arbetsmarknaden att den bör betraktas som en del av de generella socialförsäkringssystemen. Det innebär bl.a. att arbetslöshetsförsäkringen bör vara obligatorisk och därför helt skattefinansierad. Det faktiska försäkringsskyddet bör också öka och ersättningstaket höjas. Det medför en kombination av stärkt försäkringsskydd och incitament att hitta ett nytt jobb. Med sikte på oprövad ungdom eller utrikes födda med svårvaliderad bakgrund föreslår vi att en helt ny anställningsform införs, en lärlingsanställning. Rent juridiskt bör den jämföras med nuvarande provanställning, men den ska gälla i högst . Det skulle innebära att ett företag som anställer en person med denna bakgrund i syfte att säkra sin långsiktiga kompetensförsörjning kan göra detta tämligen riskfritt. Visar det sig att personen i fråga är driftig och ambitiös kommer lärlingsanställningen att mynna ut i en reguljär tillsvidareanställning inom loppet av högst , vilket vore en framgång för samtliga parter. Visar det sig att samarbetet inte fungerar tillfredsställande har företagaren inte tagit på sig orimliga risker. Lärlingssystemet inriktar sig i första hand mot ungdomar som börjar på gymnasiet, men bör vara öppet för äldre som av olika skäl inte slutfört sin gymnasieutbildning. Detta kan alltså avse såväl inrikes födda som utrikes födda. På budgetens inkomstsida föreslår bl.a. en slopad utfasning av jobbskatteavdraget och en sänkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2017/18:2487 (SD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (C) (C) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, där arbetsmarknadspolitiken utgör en viktig del, håller vi inte med utskottet om att är på rätt väg. befinner sig förvisso i en högkonjunktur, men det är en ovanlig högkonjunktur. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att har strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, som till övervägande del består av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Lägg dessutom till att regeringen har förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. riktar i sin senaste rapport skarp kritik mot regeringen för att budgeten är kraftigt underfinansierad och har för lite strukturella reformer. gör bedömningen att den expansiva budgeten driver på tillväxten i sysselsättningen 2018, men att bara en liten del av åtgärderna på kan ses som strukturella, i den meningen att de bidrar till att varaktigt höja sysselsättningen. För att den relativt låga arbetslösheten inte åter ska stiga krävs det att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Men regeringen står utan en effektiv jobbpolitik och förefaller sakna ambitioner när det gäller att presentera en samlad strategi som kan leda till en varaktig höjning av sysselsättningen. Enligt står den svenska arbetsmarknaden just nu inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge fortsätter utanförskapet att vara högt, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. För framstår det som uppenbart att behöver ett nytt ledarskap, och för att bryta klyvningen av arbetsmarknaden krävs det ansvarsfulla reformer med inriktning på jobb och företagande. För att fler nyanlända invandrare ska få jobb krävs det enligt bl.a. att ingångslönerna anpassas till de nyanländas produktivitet, att arbetsmarknaden är flexibel och att egenföretagande underlättas. I detta yttrande uppmärksammar jag några av de reformer har på området och viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen. I de kommande betänkandena /18:AU1 och 2017/18:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som ligger ca lägre än regeringens förslag.