yttr · H405FiU4y · 2017-04-28 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotionen som väckts med anledning av den i de delar som rör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets verksamhetsområde och över motion 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7–9 och 28. Utskottet anser att de aktuella motionsyrkandena bör avstyrkas. I yttrandet finns ett särskilt yttrande (V) och en avvikande mening (SD). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21§ i riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. beredningsområde berörs främst av följande avsnitt i skrivelsen: • 2020-strategin och den europeiska terminen • Översynen av EU:s fleråriga budgetram • Ekonomi och finans • Skatt på finansiella transaktioner • Skydd av EU:s finansiella intressen Regeringen inleder skrivelsen med att konstatera att 2016 var som ställde EU:s sammanhållning och krishanteringsförmåga på prov. fastslår regeringen att EU nu ser en tydlig ekonomisk återhämtning, med en försiktigt stigande tillväxt och sjunkande arbetslöshet. Regeringen konstaterar att migrationsfrågan är aktuell liksom frågan om att trygga säkerheten till följd av årets terrorattacker. Vidare har betydande arbete ägnats åt frågor relaterade till situationen i och sanktionerna mot . Frågor om klimat och energi har även varit i fokus . folkomröstning som resulterade i beslutet att lämna EU-samarbetet kommer att bli en historisk utmaning för samtliga medlemsstater och för . Flera oklarheter kvarstår kring utträdet, men regeringen konstaterar att genom detta förlorar en samarbetspartner med liknande mål när det gäller EU-samarbetet. Regeringen uppmärksammar även att det har varit ett ökat fokus på sociala frågor inom EU. I detta sammanhang nämns arbete för rättvisa arbetsvillkor och för att ett mer socialt ska få en större roll i EU-samarbetet. Vidare nämns kommissionens avisering av en europeisk pelare för sociala rättigheter, förslaget till ett reviderat utstationeringsdirektiv samt det toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt som statsministern tillsammans med kommissionens ordförande ska stå värd för . Regeringen tar även upp det arbete som inleddes för att främja ökad delaktighet genom det s.k. EU-handslaget med bl.a. arbetsmarknadens parter. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Den sjätte europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU . Inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska samtliga medlemsstater lämna nationella reformprogram till kommissionen . I dessa program ska medlemsstaterna redogöra för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. lämnade sina nationella reform- och konvergensprogram till kommissionen. Rådet antar landspecifika rekommendationer om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Rekommendationerna är inte bindande, och regeringen uppger att man ser dem som ett instrument för en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppnå de mål som har satts inom EU. De rekommendationer som rådet antog för var följande: – Ta itu med hushållens ökande skuldsättning genom att korrigera skatteincitamenten, särskilt genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor för bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten. – Se till att makrotillsynsmyndigheten har mandat att genomföra åtgärder för att garantera den finansiella stabiliteten. – Främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden bl.a. genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över utformningen av beskattningen av kapitalvinster för att underlätta bostadstransaktioner. I motion 2016/17:3662 yrkande 5 föreslår m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. Motionärerna framhåller att det, även om 2020-målen i sig är sympatiska, finns anledning att ifrågasätta om EU ska fungera genom gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. informerade statssekreterarna utskottet om konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet . nationella reformprogram baserades i huvudsak på regeringens förslag till åtgärder och reformambitioner i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. behandling av regeringens skrivelse Verksamheten i den Europeiska unionen (yttr.2015/16:FiU3y) framhöll utskottet att i egenskap av medlem i EU har åtagit sig att nå 2020-målen och att omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. Utskottet framhöll vidare vikten för hela av att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara finanspolitikens trovärdighet. Utskottet ansåg därmed inte att icke-euroländer skulle undantas från 2020-målen. Översynen av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 presenterade kommissionen en översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. I översynen ingår förslag som syftar till att hantera utmaningar kopplade till migration, säkerhet samt tillväxt och sysselsättning. Förslagen innebär kraftigt utökad budgetflexibilitet. Flera utgiftsrestriktiva länder, däribland , var starkt kritiska till kommissionens förslag. I motion 2016/17:3662 yrkande 4 vill m.fl. (SD) att regeringen ska verka för en minskning av EU:s budget och kostnader, detta särskilt med tanke på utträde. I yrkande 7 vill motionärerna att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter och inkomster till EU. Motionärerna vänder sig mot den snedvridning mellan medlemsländer som råder inom unionen vad gäller EU:s finansiering och anser att svenska skattebetalares medel ska användas för utveckling av i stället för . Motionärerna ser med stor oro på att EU vid sin halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014–2020 inte kunnat motivera varifrån inkomsterna för de höjda anslagen ska tas. I yrkande 8 anser motionärerna att regeringen bör motsätta sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag inom migrationsområdet. Motionärerna motsätter sig att svenska skattebetalare ska bli tvungna att ytterligare bekosta flyktingmottagningen och dess konsekvenser för EU:s medlemsländer. I yrkande 9 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att EU ska följa den fastställda felmarginalen på i budgeten. Denna felmarginal har överskridits avsevärt, och motionärerna kräver att regeringen lyfter frågan för att uppnå ett långsiktigt och respektfullt omhändertagande av svenska medborgares ekonomiska medel. Regeringen tog fram faktapromemorian Översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 (2016/17:FPM8). Finansminister besökte utskottet för att informera om bl.a. EU:s långsiktiga budget, den fleråriga budgetramen. Den fleråriga budgetramen gäller . Beslut om den nuvarande budgetramen togs 2013 och den gäller för perioden –2020. utträde ur EU kommer därmed främst att påverka nästkommande budgetram, dvs. 2021–2027. Regeringen har informerat utskottet om utträde ur EU. Dagen efter folkomröstningen i , , hölls ett extrainkallat telefonmöte med information från finansminister . Därefter fick utskottet information i frågan och . Överläggning med utskottet kommer att hållas längre fram i processen i takt med att de närmare förutsättningarna för utträdet utkristalliseras. I skrivelsen går regeringen igenom vilka medlemsstater som tagit emot stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer, vilka betalningsbalansstöd som har betalats ut till medlemsstater med nationell valuta samt det makrofinansiella stöd som har betalats ut till länder utanför EU. I motion 2016/17:3662 yrkande 28 vill m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att dra in kommande utbetalningar till icke-EU-medlemmar, återföra de ekonomiska medlen till medlemsstaterna och låta medlemsländerna enskilt besluta om utbetalningar av makrofinansiellt stöd. Motionärerna anser att EU inte bör engagera sig som bidragsgivare och högrisklångivare till länder som inte är medlemmar och än mindre länder som tydligt har visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. Ekonomisk styrning och samordning Stabilitets- och tillväxtpakten är ett gemensamt regelverk inom EU som består av en förebyggande och en korrigerande del, det s.k. underskottsförfarandet. Förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser genomfördes inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Utifrån en preliminär analys av medlemsländernas ekonomi, med hjälp av elva makroekonomiska indikatorer och tre sysselsättningsindikatorer, föreslogs vilka länder som skulle djupgranskas. I den preliminära analysen överskred tre angivna tröskelvärden (bytesbalansöverskott, minskande exportmarknadsandelar och hög privat skuldsättning), och kommissionen inledde en djupgranskning av . I denna konstaterades att åtgärder behövdes för hushållens skuldsättning och de snabbt ökande bostadspriserna för att minska risken för skadliga effekter på ekonomin. Djupgranskningarna publicerades som en del av kommissionens landrapporter och låg till grund för de landspecifika rekommendationer som presenterades . informerades om landrapporterna inom ramen för konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Reformeringen av den ekonomiska och monetära unionen Arbetet med att följa upp stegen i rapporten av EU:s ekonomiska och monetära rapport, kallad De fem ordförandenas rapport, fortsatte . Regeringen framhåller i sin skrivelse att den vill se ett väl fungerande EMU och att man som så långt som möjligt vill värna EU:s sammanhållning. Regeringen har lämnat tidigare ståndpunkter till reformeringen av EMU i faktapromemoriorna 2014/15:FPM44 och 2015/16:FPM15. Kommissionen aviserade att förslag om EMU kommer att ingå i en vitbok om EU:s framtid som skulle presenteras . Överläggning med utskottet ägde rum , och information lämnades . Utskottet har även vid tidigare tillfällen behandlat De fem ordförandenas rapport. Detta gjordes bl.a. i utlåtandet Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (utl. 2015/16:FiU13). I utlåtandet betonade utskottet särskilt vikten av att hålla samman EU och att samtliga medlemsstater ska diskutera och besluta om frågor som rör hela EU. Vidare rekommenderade utskottet att arbetet ska fokusera på att effektivt genomföra befintliga regler snarare än på att inrätta nya förfaranden och organ. Utskottet framhöll också betydelsen av att medlemsstaternas regeringar och parlament har utrymme att utforma det egna landets ekonomiska politik, så att politiken ges nödvändig demokratisk förankring. presenterade kommissionen en vitbok om EU:s framtid. Den vitbok som presenterats innehåller inte de tidigare aviserade förslagen om fortsatt genomförande av EMU. Kommissionen har i stället valt att begränsa innehållet till en presentation av följande fem scenarier för hur unionen skulle kunna förändras beroende på hur man väljer att agera: fortsätta som förut, enbart den inre marknaden, de som vill mer gör mer, göra mindre men göra det effektivare eller göra mycket mer tillsammans. Regeringen har presenterat en faktapromemoria om kommissionens förslag (2016/17:FPM81). Initiativ för att främja investeringar i EU och Europeiska investeringsbanken Arbetet med att genomföra den investeringsplan som kommissionen presenterade (se 2014/15:FPM13) fortsatte . Ett särskilt fokus låg på den första pelaren, Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Rådet enades om att förlänga Efsi . Regeringen välkomnar investeringsplanen och har accepterat beslutet om en förlängning av Efsi. Ett viktigt skäl till detta är de förbättringar i Efsi-förordningen som regeringen menar att en förlängning skulle innebära. Åtgärder inom den tredje pelaren, som syftar till att främja ett mer investeringsvänligt klimat i EU, framhålls av regeringen som en särskilt viktig del i investeringsplanen. Europeiska investeringsbanken (EIB) är ett fristående organ inom EU med huvudsyfte att bidra till tillväxt och sysselsättning inom unionen. Eftersom merparten av Efsi-projekten har genomförts av EIB har det påverkat EIB:s arbetssätt. informerades om kommissionens förslag till förlängning av Efsi , och gjorde utskottet en subsidiaritetsprövning av förslaget. En överläggning med utskottet om förlängning av Efsi hölls med finansminister . Underlaget för överläggningen bestod av en muntlig föredragning av finansministern, en promemoria (dnr FI2016/3269) och en faktapromemoria (2016/17:FPM9). I behandlingen av frågan välkomnade utskottet investeringsplanen som ett viktigt komplement till andra åtgärder för att stärka den europeiska konkurrenskraften och tillväxten samt för att bidra till en hållbar utveckling. Utskottet framhöll att investeringsklimatet behöver förbättras genom bättre lagstiftning och enklare regler samt genom en fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Utskottet stödde den målsättning som tagits fram för Efsi som bl.a. omfattar långsiktig tillväxt och ökad konkurrenskraft och där lån kan möjliggöras till projekt med hög potential med högre risk än vad marknaden är beredd att investera i. Vidare ställde sig utskottet positivt till möjligheten att utbyta åsikter om hur Efsi kan användas för forskning och utveckling och för innovation. Utskottet konstaterade vid överläggningen med finansministern att det fanns stöd för den ståndpunkt som regeringen redovisade. I utskottets yttrande till kommissionens arbetsprogram 2017 (yttr. 2016/17:FiU3y) instämde utskottet i kommissionens slutsats att det finns tecken på att Efsi fungerar som avsett. konstaterade utskottet att det fortfarande finns behov av att på lite sikt utvärdera Efsis bidrag till finansieringen av ekonomin i stort. Revidering av fjärde penningtvättsdirektivet presenterades förslaget om ett reviderat penningtvättsdirektiv (se 2015/16:FPM117). Direktivet antogs och ska vara genomfört i medlemsstaterna . Till följd av de händelser som inträffat efter , terrorattackerna i och samt avslöjanden om skatteundandragande (de s.k. Panamadokumenten), presenterade kommissionen förslag till vissa ändringar av det redan antagna direktivet. En överläggning om kommissionens förslag till ändring av penningtvätts-direktivet hölls med finansmarknadsminister . har lämnat förslag på en ny lag om åtgärder mot penningtvätt och mot finansiering av terrorism. Exempelvis föreslås att tillsynsmyndigheterna ska få vidta en rad olika åtgärder när tillsyn bedrivs med stöd av penningtvättslagen. En lagrådsremiss lämnades , och regeringen kommer att överlämna en proposition med förslag till ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism till . presenterade kommissionen ett förordningsförslag om en gemensam insättningsgarantiförsäkring, och förhandlingar initierades . Samtliga medlemsländer är med i dessa förhandlingar. Under uppbyggnadsfasen av den gemensamma resolutionsmekanismen har medlemsländer i bankunionen enats om att upprätta bilaterala låneavtal med den gemensamma resolutionsnämnden. Överenskommelsen innebär att medlemsstaten bistår med bryggfinansiering för sin egen andel av fonden, om denna behöver utnyttjas innan allt kapital har betalats in. inleddes förhandlingar om en gemensam säkerhetsmekanism. , som inte ingår i bankunionen, berörs inte av dessa överenskommelser. Utöver förslaget till gemensam insättningsgarantiförsäkring presenterade kommissionen även ett meddelande om slutförande av bankunionen. I detta ingick åtgärder för att minska risker i banksektorn. presenterade kommissionen lagförslag på detta område som riktar sig till samtliga medlemsstater. Liksom under tidigare förhandlingar om bankunionen har drivit att bankunionen inte får leda till diskriminering eller annan negativ påverkan av medlemsstater som inte deltar i unionen. hölls två överläggningar med utskottet om kommissionens förslag om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem. Vid det ena tillfället närvarade finansmarknadsminister och statssekreterare och vid det andra tillfället statssekreteraren. Underlaget för överläggningarna bestod bl.a. av en faktapromemoria från (2015/16:FPM27). informerade finansmarknadsminister om den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen. Utskottet informerades även av finansmarknadsministern om de pågående förhandlingarna . Revidering av kapitaltäckningsregelverket och krishanteringsdirektivet Kommissionen presenterade ett förslag som innehöll revideringar av kapitaltäckningsdirektivet, kapitaltäckningsregelverket i tillsynsförordningen och regelverket för krishantering i krishanterings-direktivet. Förslaget är en del av de riskreducerande åtgärder inom bankunionen som refereras till som ”bankpaketet” och innebär dels ändringar av befintliga regler, dels införandet av överenskomna globala standarder i EU. överlämnade regeringen faktapromemorian Åtgärder för riskreducering i förordningar och direktiv om kapitaltäckning och krishantering (2016/17:FPM39) till . I denna framgår regeringens preliminära bedömning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas tillämpning i de föreslagna rättsakterna. I samband med utskottets sammanträde redogjorde finansmarknadsminister närmare för regeringens syn på förslagen. Utskottet ansåg i sitt yttrande (yttr. 2016/17:FiU38) att kommissionens ändringsförslag för bestämmelser som gäller pelare 2 bl.a. innebär att kraven för pelare 2 inte längre får ta höjd för system- eller makrotillsynsrisker. Utskottet framhöll även att de föreslagna begränsningarna minskar medlemsstaternas flexibilitet att hantera identifierade system- och makrotillsynsrisker. En för låg nivå på ett instituts kapital i förhållande till de risker som institutet är exponerat mot eller utsätter det finansiella systemet för kan innebära stora konsekvenser för statsfinanserna och samhällsekonomin som helhet. Därför måste en medlemsstat på nationell nivå ha möjlighet och rättighet att vidta de åtgärder som anses motiverade för att säkerställa den finansiella stabiliteten i landet. Utskottet underströk i sitt yttrande att medlemsstaternas möjlighet och rättighet att vidta eventuella ytterligare åtgärder för att säkerställa den finansiella stabiliteten i respektive land måste värnas och ansåg att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen ur ett proportionalitetsperspektiv. Därmed föreslog utskottet att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Kammaren antog de föreslagna motiverade yttrandena. presenterade kommissionen en handlingsplan om skapandet av en kapitalmarknadsunion (se fakta-PM 2015/16:FPM10). presenterade kommissionen två statusrapporter på området, och angavs nya prioriteringar för arbetet med kapitalmarknadsunionen. Förslag som presenterades var bl.a. ändrade regler för europeiska riskkapitalfonder respektive fonder för socialt företagande och ett direktivförslag om företagsrekonstruktion. Även andra initiativ har tagits i form av t.ex. offentliga samråd och skapande av expertgrupper. Överläggningar i finansutskottet om kapitalmarknadsunionen har ägt rum . Enligt kommissionens arbetsprogram ska en halvtidsöversyn av arbetet med kapitalmarknadsunionen presenteras . I finansutskottets yttrande över kommissionens arbetsprogram 2017 framhöll utskottet att det var angeläget att kapitalmarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster integrerades ytterligare (yttr. 2016/17:FiU3y). Dock underströk utskottet att detta måste ske utan att den finansiella stabiliteten undergrävs och med ett fullgott konsument- och investerarskydd, i linje med vad utskottet framhållit i granskningarna av kommissionens grönböcker om kapitalmarknadsunionen och om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (utl. 2014/15:FiU29 och utl. 2015/16:FiU19). Utskottet påminde även om att kapitalmarknadsunionen inte bara är en viktig fördjupning av den inre marknaden. Den är även central för arbetet inom investeringsplanen för att skapa ett bättre investeringsklimat. presenterade kommissionen ett förslag till revidering av prospektdirektivet i form av en ny förordning (2015/16:FPM25). Revideringen är ett av flera initiativ inom kapitalmarknadsunionen och syftar till att minska företagens administration och regelbörda vid emittering av värdepapper till potentiella investerare. Under förhandlingarna, som påbörjades , betonade vikten av att säkerställa en balans mellan administrativ börda och investerarskydd. En politisk överenskommelse nåddes . Utskottet genomförde en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om revidering av prospektdirektivet. En överläggning om förslaget till revidering av direktivet hölls med finansmarknadsminister och statssekreterare . I finansutskottets yttrande över kommissionens arbetsprogram 2017 framhöll utskottet att det var angeläget att kapitalmarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster integrerades ytterligare (yttr. 2016/17:FiU3y). Dock underströk utskottet att detta måste ske utan att den finansiella stabiliteten undergrävs och med ett fullgott konsument- och investerarskydd, i linje med vad utskottet framhållit i granskningarna av kommissionens grönböcker om kapitalmarknadsunionen och om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (utl. 2014/15:FiU29 och utl. 2015/16:FiU19). Utskottet påminde även om att kapitalmarknadsunionen inte bara är en viktig fördjupning av den inre marknaden. Den är även central för arbetet inom investeringsplanen med att skapa ett bättre investeringsklimat. I sammanhanget noterade utskottet kommissionens meddelande om att påskynda reformarbetet inom handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen (KOM(2016) 601). Utskottet välkomnade de framsteg som gjorts och att kommissionen upprätthåller styrfarten i arbetet. presenterade kommissionen ett förordningsförslag om penning-marknadsfonder (2013/14:FPM6) som innebär att särskilda regler för penningmarknadsfonder införs utöver de generella regler som finns i direktiven om fondföretag och förvaltare av alternativa investeringsfonder (UCITS- och AIFM-direktiven). Förhandlingarna ledde fram till en kompromiss med . Förslaget ska formellt antas på ett rådsmöte . En överläggning med finansutskottet om frågan om penningmarknadsfonder ägde rum . Finansmarknadsminister och statssekreterare presenterade regeringens aktuella ståndpunkter. hade lagt fram en positiv granskningsreservation om det paket som ordförandeskapet presenterat eftersom det kräver en ändring i ståndpunkten i frågan om hur CNAV-fonder (fonder som håller ett nettotillgångsvärde) ska behandlas. Den nya ståndpunkten behövde därför förankras hos utskottet. Utöver frågan om CNAV-fonder lyftes även två andra frågor av betydelse för regeringen: proportionalitet om maximalt tillåten investering i en enskild utgivare, samt proportionalitet när det gäller interna kreditvärderingar. Utskottet konstaterade att det fanns stöd för den ståndpunkt som regeringen redovisade. Utskottet informerades i frågan och . Återhämtning och resolution för centrala motparter Ett förslag till förordning om återhämtning och resolution för centrala motparter presenterades av kommissionen . Förordningen syftar till att säkerställa att centrala motparter i första hand, och myndigheter i andra hand, har trovärdiga verktyg för att återhämta respektive avveckla centrala motparter vid en finansiell kris.