uverkber · H4A1skuverk · 2017-10-01 00:00:00 — ska enligt riksdagsordningen bereda ärenden om statliga och kommunala skatter samt ärenden om skatteförfarandet, folkbokföring och exekutionsväsendet. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution hör också till utskottets beredningsområde. Under /17 hade utskottet följande sammansättning: Per Åsling (C), ordf. (S), vice ordf. fr.o.m. 2016-09-15 (S) fr.o.m. 2016-09-29 (SD) fr.o.m. 2016-10-21 (M) fr.o.m. 2016-11-18 Šestrajčić (V) Momodou Jallow (V) fr.o.m. 2017-09-07 (M) fr.o.m. 2016-09-27 (M) fr.o.m. 2016-10-28 (MP) fr.o.m. 2016-11-16 (KD) fr.o.m. 2017-04-27 Faradj Koliev (S) fr.o.m. 2017-01-09 (KD) fr.o.m. 2017-01-12 (S) fr.o.m. 2017-02-01 (L) fr.o.m. 2017-05-02 Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Under /17 höll utskottet 39 protokollförda sammanträden och behandlade då dels sin del av budgetpropositionen (bet. 2016/17: SkU1) om anslagen till , och m.m., dels ytterligare 21 propositioner och 2 skrivelser. Utskottet behandlade dessutom motionsyrkanden från den allmänna motionstiden samt yrkanden som väckts med anledning av propositioner och skrivelser, totalt ca 510 motionsyrkanden. Därutöver behandlade utskottet skattemotioner i samband med sina yttranden till finansutskottet över skattefrågorna i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition. Utskottet behandlade även 13 ärenden som avsåg subsidiaritetsprövning. Sammanlagt lade utskottet fram 29 betänkanden och 4 utlåtanden och lämnade 9 yttranden till andra utskott. De behandlade propositionerna tillstyrktes genomgående av utskottet, i några fall med mindre justeringar. har ställt sig bakom utskottets förslag. De frågor som utskottet behandlade gällde bl.a. följande. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (SkU1) sa ja till regeringens förslag om fördelningen av pengar inom utgiftsområdet skatt, tull och exekution . Sammanlagt går till det här utgiftsområdet. får , drygt 1,7 miljarder och . 2016/17:1) Unionstullkodexen och elektroniskt uppgiftslämnande (SkU2) Det ska bli enklare för tullombud och andra ekonomiska aktörer att ta del av uppgifter som rör ett tullärende som de arbetar med. Enskilda personer och företag har via tjänsten Mina sidor på webbplats direkt tillgång till de uppgifter som rör dem själva i ett tullärende, som t.ex. export av varor. ska även andra som är direkt involverade i ett tullärende få direkt tillgång till uppgifter elektroniskt. Det handlar bl.a. om tullombud, som på en privatpersons eller ett företags uppdrag sköter kontakten med . sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . 2015/16:175) Skatteavtal mellan och (SKU3) ska ingå ett nytt skatteavtal med . sa ja till regeringens förslag. syftar bl.a. till att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt samt till att öka informationsutbytet mellan de två länderna. sa ja till en ny lag om skatteavtalet. Den nya lagen börjar gälla den dag som regeringen bestämmer. 2015/16:172) Skatteavtal mellan och (SkU4) ska ingå ett nytt skatteavtal med . Syftet med avtalet är att undvika dubbelbeskattning och skatteflykt samt att öka informationsutbytet mellan länderna. sa ja till regeringens förslag om ett skatteavtal med . sa även ja till regeringens förslag om en ny lag om detta avtal. Den nya lagen börjar gälla den dag som regeringen bestämmer. 2015/16:171) Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt för i (SkU5) Det ska gå att köra bil till och från området i utan att behöva betala trängselskatt. Beskattning ska bara ske vid genomfartstrafik. sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna ska börja gälla den dag som regeringen bestämmer. 2015/16:191) Ett svenskt tonnagebeskattningssystem (SkU6) Kvalificerade rederier ska kunna välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. sa i stora delar ja till regeringens förslag. Förhoppningen är att detta ska öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och öka andelen svenskflaggade fartyg. Tonnagebeskattning innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt utifrån fartygens last- och passagerarkapacitet, fartygens tonnage. Bolagen betalar alltså skatt utifrån sitt faktiska tonnage, oberoende av vilka vinster och förluster som finns i verksamheten. Tonnageskatten ses som ett statligt stöd och utifrån det har granskat den förslag. godkände kommissionen förslaget i huvudsak men med några villkor. Enligt regeringens förslag måste de rederier som vill byta till tonnagebeskattning ha sin ledning i . En viss andel i företagets flotta skulle dessutom enligt regeringens förslag behöva vara svenskflaggad. anser att de här kraven måste ändras till krav på registrering i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Det för att främja EU:s gemensamma sjöfartsintressen. sa därför ja till att införa ett system med tonnagebeskattning men med de förändringar som beslut för med sig. De nya reglerna började gälla . 2015/16:127) Ändrade regler om beskattningsinträde vid fusion och fission (SkU7) Reglerna för hur svenska bolag ska betala skatt när de tar över utländska bolag, eller delar av utländska bolag, ändras. Syftet med de nya reglerna är att undvika dubbelbeskattning vid omstrukturering av bolag genom fusion och fission, t.ex. när ett utländskt dotterbolag fusioneras med sitt svenska moderbolag. Fusion innebär att ett bolag tar över ett eller flera andra bolag. Fission innebär att ett bolag delas upp och tas över av två eller flera andra bolag. sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . 2016/17:7) Ny definition av fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen (SkU8) Nya EU-regler om moms började gälla i . Regeringen har lämnat förslag på hur EU-reglerna kan införas i svensk lag och förslaget innebär bl.a. att definitionen av fastighet ändras i lagen. Om en egendom definieras som en fastighet eller inte påverkar bl.a. hur moms ska betalas på fastighetsområdet. sa ja till regeringens förslag, men utskottet tror att förändringarna kan få stora konsekvenser för företagen. Därför anser att konsekvenserna för företagen måste utredas för att säkerställa att de nya reglerna inte för med sig orimligt stora administrativa svårigheter med ökade kostnader som följd. Om svårigheterna blivit stora bör regeringen återkomma till med förslag som motverkar detta. uppmanade regeringen i ett tillkännagivande att göra en sådan uppföljning. 2016/17:14) Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen (SkU9) Det kommer att införas ett golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. Det blir två olika nivåer på golven: , respektive . Statslåneräntan används som referensränta i skattelagstiftningen i vissa fall. Den används bl.a. för att beräkna avkastningsskatt på pensionsmedel och inkomst från fåmansbolag. Riksgälden fastställer statslåneräntan . Syftet med förändringen är att underlätta tolkningen av reglerna om statslåneräntan skulle bli noll procent eller negativ. I de perioder när ränteläget är osäkert skapar det nya systemet trygghet i hur lagstiftningen ska tillämpas, tror regeringen. sa ja till regeringens förslag. Ändringen började gälla . 2016/17:24) Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning (SkU10) sa ja till regeringens förslag till ändringar i lagen om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning. Det innebär att behöriga myndigheter i EU-länderna, som t.ex. i , automatiskt ska utbyta information om vissa typer av förhandsbesked utan att göra en formell begäran. Syftet är att möjliggöra ett effektivt utbyte av upplysningar. Det ska öka möjligheten att motverka skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens inom EU. Lagändringarna började gälla . 2016/17:19) Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad (SkU11) Taket för uppskovsbelopp vid försäljning av privatbostäder ska slopas. Det innebär att man vid en försäljning kan begära uppskov med att betala skatt på hela vinsten. Det gäller försäljningar som genomförs –. Dessutom ska metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad ändras permanent. Metoden att beräkna beloppet är generösare än den nuvarande och innebär bl.a. att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med förändringen är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. När vinsten från en försäljning inte beskattas kan säljaren investera pengarna i en ny bostad. sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . 2016/17:25) Ömsesidigt bistånd med indrivning av vissa administrativa sanktionsavgifter (SkU12) Det ska bli svårare för företag som utstationerat arbetskraft att undvika sanktionsavgifter. sa ja till regeringens förslag om en ny lag som bygger på tvingande EU-regler. Den fria rörligheten inom EU innebär att ett företag har rätt att använda sin egen arbetskraft för att utföra tjänster i en annan medlemsstat. Om inte företaget följer medlemsstatens regler har landet rätt att ta ut avgifter. Men struntar företaget i att betala avgifterna är det ofta svårt för det aktuella landet att driva in pengarna. Därför ska nu nya regler införas i hela EU för att förhindra att företag kan smita från sanktionsavgifter. Samma regler ska även gälla inom EES då dessa länder anslutit sig till samarbetet. I blir det som blir ansvarig för att driva in sanktionsavgifter för de företag som har utstationerat arbetstagare. Det ska ske på ungefär samma sätt som jobbar med indrivningar i . Den nya lagen började gälla . 2016/17:26) Ändrade bestämmelser om tullsamarbete (SkU13) Den som har åtagit sig att transportera en vara genom ett fraktavtal kallas för fraktförare. Enligt tullregler ska fraktförare rapportera containerstatus. Regeringen föreslår att fraktförare som inte följer detta ska kunna dömas till böter. Det gäller även om fraktföraren inte lämnar tillräckliga uppgifter eller lämnar felaktiga uppgifter. Lagändringarna görs för att följa EU-regler om att sanktioner i sådana fall ska fastslås. sa ja till regeringens förslag. Ändringarna började gälla . 2016/17:44) Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapportering på skatteområdet (SkU14) Uppgifter om multinationella företag, såsom t.ex. inkomster och vinster, ska vara tillgängliga för skatteadministrationerna i alla EU-länder. Ett automatiskt utbyte av information mellan medlemsländerna införs därför. Denna form av informationsutbyte kallas för land-för-land-rapportering och syftar bl.a. till att öka transparensen och därigenom motverka skatteflykt och skatteundandragande. Dessutom uppdateras reglerna för hur internprissättning ska gå till, dvs. hur en internationell koncern ska prissätta transaktioner inom den egna koncernen. Uppdateringen innebär att de svenska reglerna anpassas till nya standard. sa ja till regeringens lagförslag. Förslagen grundar sig på standarder som tagits fram av och utveckling () och på EU-regler. Förändringarna började i huvudsak gälla . 2016/17:47) Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen (SkU15) Företag som säljer varor eller tjänster i men som inte har ett fast försäljningsställe måste numera använda kassaregister. Utländska företag ska omfattas av samma krav på kassaregister som svenska företag. Enligt skatteförfarandelagen måste företag registrera all sin försäljning i ett kassaregister. Det gäller när kunden betalar kontant eller med kontokort. Det har dock funnits flera undantag från den här skyldigheten, bl.a. för utländska företag utan fast försäljningsställe i . Men har undantaget tagits bort. De utländska företagen måste numera använda ett kassaregister som är certifierat i eller ett kassaregister som godkänts i ett EES-land med liknande krav. Syftet är att se till att konkurrensen inte blir snedvriden på grund av olika regler för svenska och utländska företag. Det blir också enklare för att granska utländska företag som bedriver verksamhet i . sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . 2016/17:49) Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (SkU20) Regeringen har föreslagit ändringar i de svenska reglerna om den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. sa ja till regeringens förslag. Ändringarna började gälla . Ändringar om kontrolluppgifter vid försäljning och inlösen av tillgångar på depåkonton tillämpades första gången i fråga om uppgifter för . Övriga lagändringar ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter för . 2016/17:48) Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (SkU21) sa ja till regeringens förslag om att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Enligt dagens regler ska uppgifterna lämnas en gång i en kontrolluppgift. De nya reglerna innebär att uppgifterna normalt ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Syftet är främst att minska skattefusk och skatteundandragande. De flesta av de nya reglerna börjar gälla . För uppgiftsskyldiga som ska föra personalliggare och som har fler än 15 anställda ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . Övriga som är skyldiga att lämna uppgifter ska göra detta fr.o.m. . 2016/17:58) Inkomstskatt (SkU22) sa nej till motioner som rör inkomstbeskattningen av privatpersoner. Motionerna handlar bl.a. om skatteskala och grundavdrag, HUS-avdrag, idrottsledare, försvarsanställda, bosparande, expertskatt och uthyrning av bostäder. Några andra områden är personalvårdsförmåner, personaloptioner, bilförmån, reseavdrag, hälsofrämjande åtgärder, pensionssparande samt gåvor till ideella ändamål. Beskattning av företag, kapital och fastighet (SkU23) sa nej till motioner från allmänna motionstiden som handlar om skatteregler för företagande, kapital och fastigheter. Övervägande skäl är att arbete redan pågår inom de områden som motionerna tar upp. Punktskatter (SkU24) sa nej till motionsförslag om punktskatter. Motionerna handlade bl.a. om skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel och trängselskatt. sa nej till förslagen, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Mervärdesskatt (SkU25) sa nej till motionsförslag om moms. Skälet är bl.a. att utredningar pågår på området. Motionerna handlar bl.a. om skattesatser och om moms på ideella föreningar. Skatteförfarande och folkbokföring (SkU26) sa nej till motionsförslag om skatter och folkbokföring. Skälen är bl.a. att utredningar pågår på området. Skattemotionerna handlar bl.a. om personligt betalningsansvar, minskad skatteadministration för företag, en nationell handlingsplan mot svartjobb och ersättning för kostnader i skattemål. Motionerna om folkbokföring handlar bl.a. om felaktiga folkbokföringar och skydd för våldsutsattas personuppgifter. om att hantera ett komplicerat skattesystem (SkU27) Regeringens arbete med att förenkla skattereglerna för företag går för långsamt. Därför uppmanar i ett tillkännagivande regeringen att öka takten och återkomma med en redogörelse för arbetet. har behandlat regeringens skrivelse om om att hantera ett komplext skattesystem. övergripande slutsats är att arbetet går långsamt och att de föreslagna förändringarna ofta är av begränsad omfattning. Därför rekommenderar revisionen att regeringen intensifierar arbetet med att förenkla skattereglerna för företag. instämmer i rekommendationer. anser dessutom att regeringens åtgärder är otillräckliga för att möta rekommendationerna. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen om att göra mer för att öka takten i regelförenklingsarbetet. lade också skrivelsen till handlingarna, dvs. 2016/17:81) Tullbrottsdatalag (SkU28) ska få bättre möjligheter att behandla personuppgifter på ett effektivt sätt i sin brottsbekämpande verksamhet. Myndigheten ska få lagliga förutsättningar att utnyttja informationsteknik som gör det möjligt att samla in stora mängder information. Det kan t.ex. gälla uppgifter om misstänkta vittnen. ska den personliga integriteten hos den misstänkte värnas. Den som är personuppgiftsansvarig ska inte ha någon kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut. sa ja till regeringens förslag. Den nya lagen började gälla . sa ja till regeringens förslag om en ny skattebrottsdatalag som började gälla . Det beslutet rör ärende SkU29. 2016/17:91) Skattebrottsdatalag (SkU29) ska i en del fall hjälpa brottsbekämpande myndigheter att förebygga brottslighet. ändras reglerna för hur ska behandla personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten. Det görs också ett tillägg i lagen om att bedrägeribrott ska ingå i de brott som ska hjälpa till med att förebygga och upptäcka i de fall då bedrägeribrotten har koppling till verksamhet. Syftet med förändringarna är att ge bättre förutsättningar att jobba mer effektivt med den brottsbekämpande verksamheten, som den enskildes integritet värnas. Förändringen ska också underlätta samarbetet med andra myndigheter. sa ja till regeringens förslag. Den nya lagen, skattebrottsdatalagen, och lagändringarna började gälla . beslutade att säga ja till regeringens förslag om en ny tullbrottsdatalag som började gälla . Det beslutet rör ärende SkU28. 2016/17:89, prop. 2016/17:91) Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el (SkU30) Energiskatten ska sänkas för fler producenter som tillverkar solel lokalt och i liten skala. gäller skattefrihet för den som producerar upp till 255 kW förnybar el. Förändringarna innebär att producenter som har flera små anläggningar som tillsammans producerar 255 kW eller mer får sänkt skatt. Energiskatten sänks per kWh. Det här är ett första steg för att helt avskaffa energiskatten på solel som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna ska börja gälla stegvis, och . 2016/17:141) Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (SkU31) Fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks, och skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas. sa ja till regeringens förslag. Förändringen ska ske stegvis och bygger på den energiöverenskommelse som träffades mellan , , , och . Med termisk effekt menas kärnkraftsreaktorns värmeproduktionsförmåga. Skatten på termisk effekt baseras på hur stor effekt kärnkraftsreaktorerna har. avvecklas skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Avvecklingen ska ske . Fastighetsskatten för vattenkraftverk ska stegvis sänkas till av taxeringsvärdet . Dessa två skattesänkningar ska finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Höjningen ska ske i två steg. Beskattningsändringarna är nödvändiga för att energiöverenskommelsen ska kunna genomföras. Förändringarna har påbörjats . 2016/17:142) Redovisning av skatteutgifter (SkU32) Regeringens årliga redovisning av de s.k. skatteutgifterna borde utvecklas för att kunna bli ett mer aktivt verktyg i budgetarbetet. Det anser som riktade ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen om detta. Skatteutgifter är stöd som redovisas som uteblivna inkomster på statsbudgetens inkomstsida, t.ex. i form av skattelättnader som ROT-avdraget. konstaterar att regeringen har minskat sin redovisning av skatteutgifterna, vilket är ett steg bort från öppenhet och transparens. Till exempel har regeringen valt att inte fullt ut redovisa skatteutgifternas effekt på sysselsättningen. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen om att den i kommande redovisningar fullt ut analyserar enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt. Det främsta syftet med regeringens redovisning av skatteutgifter är att synliggöra utgifter som kan ha samma funktion som direkta statliga stöd till företag och hushåll. På det sättet ges ett bredare underlag för prioriteringar mellan olika stöd och satsningar i statsbudgeten. 2016/17:98) Explosiva varor – befogenheter vid inre gräns (SkU33) ska få befogenheter att kontrollera införsel av explosiva varor från andra EU-länder. sa ja till regeringens förslag. får kontrollera och vidta vissa åtgärder mot olaglig införsel av bl.a. vapen och kemiska ämnen som kan användas för att tillverka sprängämnen. Med ändringarna omfattas även explosiva varor, som t.ex. handgranater. Förslaget innebär också att kan vägra lämna ut och även förstöra sådana varor. De nya reglerna ska börja gälla . 2016/17:169) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas () har prövat om förslag om en gemensam bolagsskattebas är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Den principen innebär att beslut ska fattas så effektivt och så nära medborgarna som möjligt. Åtgärderna som föreslås ska heller inte vara mer långtgående än vad som är nödvändigt för att målen med förslaget ska kunna uppnås. Kommissionen har presenterat förslag som ska genomföras i två steg; förslaget om en gemensam bolagsskattebas är tänkt att antas först. I ett andra steg ska ett förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas införas. Kommissionen har angett mål som gäller båda förslagen. Det gör det svårare för att bedöma om målen för respektive förslag i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsländerna eller bättre kan uppnås på EU-nivå. delar också regeringens bedömning att medlemsländerna initialt är mer lämpade att avgöra hur företagsbeskattningen bör utformas. konstaterar att möjligheten att motverka bl.a. skatteflykt kan hanteras inom ramen för det antagna direktivet mot skatteflyktsmetoder som påverkar hur den inre marknaden fungerar. Detta direktiv innehåller också minimistandarder med en möjlighet för medlemsländerna att utforma bestämmelser efter nationella förutsättningar, en möjlighet som skulle gå förlorad vid ett införande av absoluta regler mot skatteflykt. anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och beslutade att lämna ett motiverat yttrande om detta till , ministerrådet och . (KOM(2016) 685, SUB-15-2016/17) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () har prövat om förslag om en gemensam bolagsskattebas är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Den principen innebär att beslut ska fattas så effektivt och så nära medborgarna som möjligt. Åtgärderna som föreslås ska heller inte vara mer långtgående än vad som är nödvändigt för att målen med förslaget ska kunna uppnås. Kommissionen har presenterat förslag som ska genomföras i två steg; ett förslag om en gemensam bolagsskattebas är tänkt att antas först. I ett andra steg ska förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas införas. Kommissionen har angett mål som gäller båda förslagen. Det gör det svårare för att bedöma om målen för respektive förslag i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsländerna eller bättre kan uppnås på EU-nivå. delar också regeringens bedömning att medlemsländerna initialt är mer lämpade att avgöra hur företagsbeskattningen bör utformas. delar även regeringens bedömning att förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas i många delar är vagt och oprecist samt att det är svåröverskådligt och innehåller oklarheter. anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och beslutade att lämna ett motiverat yttrande om detta till , ministerrådet och . (KOM(2016) 683, SUB-18-2016/17) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen (SkU18) har prövat om förslag om tvistlösningsmekanismen för dubbelbeskattning är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Den principen innebär att beslut ska fattas så effektivt och så nära medborgarna som möjligt. Åtgärderna som föreslås ska heller inte vara mer långtgående än vad som är nödvändigt för att målen med förslaget ska kunna uppnås. anser att det finns behov av att förbättra den befintliga tvistlösningsmekanismen för dubbelbeskattning i EU. Syftet är att utforma ett rättvist och effektivt skattesystem som ökar rättssäkerheten.