uverkber · H4A1SoUverk · 2017-10-01 00:00:00 — bereder ärenden om hälso- och sjukvård, omsorg om barn och ungdomar i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning samt åtgärder mot missbruk och andra socialtjänstfrågor. Utskottet bereder även ärenden om alkoholpolitiska åtgärder och sociala ärenden i övrigt. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg tillhör också socialutskottets beredningsområde. Utgiftsområdet omfattar områdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik inklusive alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitik, Funktionshinderspolitik, Politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning samt Barnrättspolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslagen för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Ordförande i utskottet var . Vice ordförande var . Som framgår av uppställningen tillhörde sex av ledamöterna , fyra Moderata samlingspartiet, två , en de gröna, en , en , en Liberalerna och en . Under /17 hade socialutskottet följande sammansättning: (M), t.o.m. (M), fr.o.m. Per Ramhorn (SD) (M), föräldraledig fr.o.m. t.o.m. (M), t.o.m. (M), fr.o.m. (S), fr.o.m. Finn (M) Arhe Hamednaca (S) (S), t.o.m. (S), föräldraledig fr.o.m. t.o.m. Per Lodenius (C), fr.o.m. (M), fr.o.m. (M), extra suppleant fr.o.m. t.o.m. (S), extra suppleant fr.o.m. t.o.m. (S), extra suppleant fr.o.m. t.o.m. Utskottet biträddes av ett kansli bestående avs , vikarierande föredragande fr.o.m. t.o.m. , extra föredragande fr.o.m. t.o.m. , extra föredragande fr.o.m. Under /17 sammanträdde utskottet vid sammanlagt 47 tillfällen. Utskottet behandlade 14 propositioner, 3 skrivelser och ca 940 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 22 betänkanden. Dessutom lämnade utskottet 7 yttranden till andra utskott. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (SoU1) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /16 och ca 110 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 9, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrkte utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag om ändringar i lagen om läkemedelsförmåner m.m., lagen om statligt tandvårdsstöd och socialförsäkringsbalken. Utskottet tillstyrkte även bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Samtliga motionsyrkanden avslogs. , deltog inte i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I betänkandet finns fem särskilda yttranden. Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (SoU2) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2015/16:190 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under och ett motionsyrkande som väcktes med anledning av skrivelsen. Utskottet behandlade också ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /17. Utskottet ansåg att skulle avslå motionerna och lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns en reservation. Ett reformerat bilstöd (SoU3) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:4 Ett reformerat bilstöd och nio motionsyrkanden som väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ett reformerat bilstöd. Det lagförslag som utskottet tillstyrkte innebar bl.a. att grundbidraget för inköp av bil halveras och att en omfördelning av stödet görs till förmån för höjda inkomstnivåer i anskaffningsbidraget som det införs ett nytt bidrag, tilläggsbidrag, för inköp av bil. På det sättet riktas bilstödet i högre grad till dem som har bristande ekonomiska förutsättningar för att köpa bil och till dem som får extra kostnader för detta inköp. Utskottet ansåg att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer. Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i (SoU4) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:15 Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i , fem motionsyrkanden som väcktes med anledning av propositionen och tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Det lagförslag som utskottet tillstyrkte syftar till att förbättra tillgången i hela landet till sprututbyten för personer som injicerar droger. Sprututbyten har bedömts vara ett effektivt redskap i bekämpningen av smittsamma sjukdomar i världen och rekommenderas av myndigheter i och internatio-nellt. Förslaget innebär att ansvaret för sprututbytesverksamheterna läggs till landstingen som blir ensamma huvudmän. Det föreslås att personer som injicerar droger och har fyllt ska kunna delta i verksamheten. Den tidigare åldersgränsen sänks alltså till . Vidare föreslås att det särskilda kravet på märkning av kanyler och sprutor som delas ut via sprututbyten tas bort. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer. En ny hälso- och sjukvårdslag (SoU5) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag, ett motionsyrkande som väcktes med anledning av propositionen och sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till en ny hälso- och sjukvårdslag med de ändringar i form av rättelser som utskottet föreslog. Vidare ställde sig utskottet bakom ett antal följdändringar i olika lagar samt att lagen om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter m.m. upphävs. Den föreslagna nya lagen kommer att ersätta den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen. Syftet med förslaget är att göra regelverket överskådligare, tydligare och mer lättillgängligt samt mer i enlighet med intentionen om en målinriktad ramlag. Genom förslaget förs de flesta bestämmelserna i den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen till den nya lagen. Den nya hälso- och sjukvårdslagen har en ny struktur och uppbyggnad, men i övrigt är det främst fråga om språkliga och redaktionella ändringar. Förslaget innehåller endast ett mindre antal förtydliganden och ändringar i sak. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I ärendet finns tre reservationer. Apoteks- och läkemedelsfrågor (SoU6) I betänkandet behandlade utskottet ca 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkandena. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om utvecklade modeller för ett ökat samarbete mellan vården och apoteken. Regeringen bör se över 24-timmarsregeln i förhållande till distributörerna. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om returrätt av läkemedel. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 18 reservationer. Folkhälsofrågor (SoU7) I betänkandet behandlade utskottet ca 120 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Ett yrkande var från en följdmotion väckt med anledning av skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 21 reservationer. Stöd till personer med funktionsnedsättning (SoU8) I betänkandet behandlade utskottet ca 70 motionsyrkanden från allmänna mo-tionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med förslag som innebär att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare. Utskottets förslag grundades på fem motionsyrkanden. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 21 reservationer. Äldrefrågor (SoU9) I betänkandet behandlade utskottet ca 130 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör reger-ingen uppdra åt en myndighet att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och inom hedersrelaterat våld. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 21 reservationer. Hälso- och sjukvårdsfrågor (SoU10) I betänkandet behandlade utskottet ca 340 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Ett yrkande var från en följdmotion med anledning av skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol- narkotika- dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Utskottet föreslog två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till . Regeringen bör återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 35 reservationer. I två reservationer föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande till regeringen. Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet (SoU11) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:59 Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet, tre motionsyrkanden som väcktes med anledning av propositionen och fyra mo-tionsyrkanden från allmänna motionstiden. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om hälsoundersökning av barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet, lag om ändring i socialtjänstlagen och lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Regeringens förslag innebär att tillståndsplikt införs för verksamhet inom som kommunen överlämnar genom avtal. Undantaget från tillståndsplikt för sådan verksamhet tas bort. Vidare införs tillståndsplikt för att yrkesmässigt få bedriva verksamhet som har till uppgift att föreslå familjehem och jourhem till barn för socialnämnden samt verksamhet som lämnar stöd och handledning till familjehem och jourhem som tar emot barn. I socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen införs bestämmelser om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelser om samarbete i fråga om barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Dessutom införs en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som innebär att socialnämnden, om det inte är obehövligt, ska underrätta om att ett barn eller en ung person i åldern 18–, i anslutning till att han eller hon börjar få vård utanför det egna hemmet, ska erbjudas en hälsoundersökning av . Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för en enskild för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet. Utskottets förslag grundades på tre motionsyrkanden. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer. I en av dessa reservationer föreslogs att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. om säkra och effektiva läkemedel (SoU12) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2016/17:39 om säkra och effektiva läkemedel och två motionsyrkanden som väcktes med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena och lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns två reservationer. Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk (SoU13) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:85 Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk, sex motionsyrkanden som väcktes med anledning av propositionen och tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen och lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Regeringens förslag innebär att socialnämndens ansvar för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra substanser utvidgas till att även omfatta missbruk av spel om pengar. får också ett utvidgat ansvar för att aktivt arbeta för att motverka missbruk av spel om pengar bland barn och unga, och kravet på överenskommelse om ett samarbete mellan kommun och landsting om personer som missbrukar substanser ska även omfatta personer som missbrukar spel om pengar. Vidare föreslogs en utvidgning av hälso- och sjukvårdens ansvar för att beakta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor med är missbrukare så att det även gäller vid spelmissbruk. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer. Ytterligare åtgärder för att genomföra EU-direktiv om mänskliga vävnader och celler (SoU14) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:88 Ytterligare åtgärder för att genomföra EU-direktiv om mänskliga vävnader och celler. Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag. Lagförslaget innebär att lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler ändras för att i svensk rätt genomföra Europeiska kommissionens direktiv (EU) 2015/566 om genomförande av direktiv /23/EG vad gäller förfarandena för kontroll av likvärdiga kvalitets- och säkerhetsnormer för importerade vävnader och celler. I direktivet fastställs förfaranden för att kontrollera att kvalitets- och säkerhetsnormerna vid import av vävnader och celler är likvärdiga med dem som gäller för de vävnader och celler som hanteras inom EU. Vidare fastställs ett system för tillstånd och tillsyn av den verksamhet med vävnader och celler som bedrivs i unionen och förfaranden som de importerande vävnadsinrättningarna ska följa vid sina förbindelser med leverantörer i ett tredjeland. De föreslagna ändringarna i lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler innebär bl.a. att begreppet vävnadsinrättningar ändras och att termen vävnadsprodukter införs för produkter som tillverkas av mänskliga vävnader eller celler och som är avsedda för användning på människor men som inte omfattas av någon annan unionslagstiftning. Ökad patientmedverkan vid psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård (SoU15) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:94 Ökad patientmedverkan vid psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om psykiatrisk tvångsvård och lagen om rättspsykiatrisk vård. De lagändringar utskottet tillstyrkte innebär att samordnade vårdplaner inom den öppna tvångsvården ska utformas i samråd med varje patient så långt det är möjligt och, om det inte är olämpligt, med patientens närstående. Patientens inställning till de insatser som ska anges i den samordnade vårdplanen och till de särskilda villkor som patienten behöver följa för att kunna få en nödvändig öppen psykiatrisk tvångsvård, ska så långt möjligt redovisas i samband med ansökningar om sådan vård. Chefsöverläkaren vid psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ska se till att en patient, så snart patientens tillstånd tillåter, erbjuds uppföljningssamtal efter en genomförd tvångsåtgärd. Slutligen förtydligas att en patient inom psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård, om det är nödvändigt och efter beslut av chefsöverläkaren, kan få behandling utan samtycke. I propositionen tog regeringen upp ett tillkännagivande som rörde det ekonomiska ansvaret för den rättspsykiatriska vården och som enligt regeringen ansågs tillgodosett. Med hänvisning till att behandlat frågan om kostnaden för den rättspsykiatriska vården i sitt betänkande Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd (SOU 2012:17) ansåg utskottet att tillkännagivandet var tillgodosett. Ett mer ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården (SoU16) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:122 Ett mer ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården och fyra mo-tionsyrkanden som väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ett mer ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården, med de rättelser som utskottet föreslog. Förslagen innebär ett förtydligande av att det i första hand ska vara vårdgivarna som tar emot och besvarar klagomål från patienter och deras närstående. En ny lag ska reglera patientnämndernas verksamhet, och i den förtydligas att nämndernas huvuduppgift är att hjälpa patienter att få klagomål besvarade av vårdgivarna. Vidare begränsas Inspektionen för vård och omsorgs utredningsskyldighet i klagomålsärenden. Utskottet föreslog vidare att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer. Genomförande av tobaksproduktdirektivets bestämmelser om e-cigaretter (SoU17) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:132 Genomförande av tobaksproduktdirektivets bestämmelser om e-cigaretter och sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om elektroniska cigaretter och påfyllningsbehållare samt ändringar i lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, i marknadsföringslagen och i radio- och tv-lagen. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebär bl.a. att det införs en skyldighet för tillverkare och importörer att göra en produktanmälan av sådana e-cigaretter och påfyllningsbehållare som de avser att tillhandahålla konsumenter på den svenska marknaden. Vidare innebär lagändringarna att tillverkare och leverantörer blir ansvariga för att dessa produkter uppfyller kraven på innehåll och utformning och att styckförpackningar till produkterna innehåller informationsblad, innehållsdeklaration och hälsovarning. Lagförslagen innebär också att det införs restriktioner för reklam för e-cigaretter och påfyllningsbehållare. Utskottet ansåg att skulle avslå motionsyrkandena. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård (SoU18) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:106 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård och ett motionsyrkande som väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, lag om ändring i socialtjänstlagen, lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen, lag om ändring i patientlagen och lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Dessutom ställde sig utskottet bakom regeringens förslag om att upphäva lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Regeringens förslag syftar till att främja en god vård och en socialtjänst av god kvalitet för enskilda som efter utskrivning från sluten vård behöver insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården. Bland annat tydliggörs det att verksamheter inom socialtjänst och öppen hälso- och sjukvård tidigt måste börja planera inför patientens utskrivning från sluten vård. Den nya lagen innehåller även bestämmelser om samverkan mellan landsting och kommun. Utskottet föreslog vidare ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande. Enligt utskottet bör regeringen skyndsamt återkomma till med förslag om det samlade omhändertagandet i vården och omsorgen av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna. I betänkandet finns en reservation. I reservationen föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande till regeringen. om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården (SoU19) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2016/17:110 om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården och fem motionsyrkanden som väcktes med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslog fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rörde riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. I fortsättningen bör en bortre tidsgräns fastställas när riktade statsbidrag beslutas. Statsbidragen bör utformas på ett sätt som underlättar uppföljning och effektutvärdering. En översyn bör göras av befintliga riktade statsbidrag som saknar en tidsgräns. En plan bör tas fram för att få till stånd en systematisk process som fungerar vid beslut om införande av nya riktade statsbidrag. Utskottet betonade att riktade, väl avvägda och tidsbegränsade statsbidrag, exempelvis prestationsbaserade statsbidrag, kan vara ett effektivt redskap när det bl.a. gäller landstings och kommuners förmåga att hantera vissa utmaningar och problem. Det bör vidare vara ett krav vid införandet av prestationsbaserade statsbidrag att de regelbundet utvärderas, och det ska gälla även efter det att bidraget har upphört. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns fem reservationer. I samtliga reservationer föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande till regeringen. Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning (SoU20) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning och två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebär en förstärkning av nuvarande sanktionsmöjligheter, föreläggande om förhandsprövning och innehållande av ersättning. Vidare ska beslut i ärenden om statligt tandvårdsstöd gälla . Utskottet föreslog vidare att skulle avslå de två motionsyrkandena från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. I propositionen behandlade regeringen fyra tillkännagivanden som rörde tandvård. Utskottet delade regeringens bedömning att de får anses slutbehandlade. I betänkandet finns en reservation. Driftsformer för universitetssjukhus (SoU21) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:167 Driftsformer för universitetssjukhus och två motionsyrkanden som väcktes med anledning av propositionen. Utskottet föreslog att skulle avslå regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Därmed tillstyrkte utskottet två motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen och avstyrkte proposi-tionen. Den behandlade lagändringen innebar att landstingen inte får överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus till någon annan och att regeringen får ett bemyndigande att utfärda föreskrifter om vilka sjukhus som anses som universitetssjukhus. Utskottet framhöll att det inte fanns något förslag om att ett landsting skulle överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård från ett universitetssjukhus till en annan vårdgivare. Det fanns alltså inte något behov av den föreslagna lagstiftningen. Därtill skulle en begränsning av landstingens möjlighet att överlämna verksamhet vid ett universitetssjukhus till en annan utförare kunna få negativa konsekvenser för vårdens utveckling. Av utredningsbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) framgår vikten av att primärvården och öppenvården ges en större roll, och detta borde innebära att en del av den vård som bedrivs vid universitetssjukhusen kan och bör överföras till primärvården. Detta skulle inte vara möjligt att genomföra om regeringens förslag blir lag. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att regeringens förslag innebar en allvarlig begränsning av möjligheterna att utveckla och effektivisera sjukvården.