uprotokoll · H4A1NU15p · 2017-01-24 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2016/17:15 2017–01–24 Utskottet justerade protokoll 2016/17:14. Utskottet överlade med statssekreterare , Miljö- och , om regeringens förslag till svensk ståndpunkt beträffande kommissionens förslag till och rådet direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara källor (omarbetning), KOM(2016) 767 (se bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det med tillägg dels att förslaget om ursprungsgarantier för förnybar el behöver analyseras närmare, dels att även fossila bränslen ska omfattas av hållbarhetskriterier fanns stöd för regeringens ståndpunkt i faktapromemoria 2016/17:FPM45. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Ett av de specifika målen i förslaget är att stärka investeringsviljan gällande förnybara energikällor. Enligt Outlook finns det ett investeringsbehov på ca enbart för EU och för förnybara energikällor . Vi har sett att detta astronomiska investeringsbehov gällande förnybara energislag har ökat kraftigt och vi är bekymrade över att investeringarna inte avspeglar marknadsbehovet eller behovet för att minska det globala koldioxidläckaget. Förslaget återspeglar även vår oro då investeringarna har fallit kraftigt och då inte enbart pga. att teknologikostnaderna för förnybar energi har reducerats. Vi har varit kraftigt negativa till att använda europeiska fonderna till snedvridande energiprojekt och vi ställer oss nu än mer frågande till att ytterligare öka investeringsbehovet från dessa fonder. Vi menar att investeringsbehovet bör vara teknikneutralt och mer inriktas på att minska koldioxidläckaget samt värna den europeiska konkurrenskraften. är även starkt kritiska till kommissionens förslag till krav på att medlemsstaterna ska öppna sina stödsystem för förnybar elproduktion i andra medlemsstater med minst en viss angiven andel av den kapacitet för förnybar elproduktion som mottagit stöd. Vid sammanträdet närvarade även departementsråd , ämnesråd , ämnessakkunnige , kansliråd samt departementssekreterarna , Miljö- och . Överläggning med statssekreterare , Miljö- och , om regeringens förslag till svensk ståndpunkt beträffande kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet, KOM(2016) 761 (se bilaga 3). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i faktapromemoria 2016/17:FPM43 i den del som rör energieffektiviseringsdirektivet. M- och C-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: föreslår i meddelandet KOM (2016) 761 att individuell mätning och debitering (IMD) av termisk energi alltid ska installeras i nya byggnader och vid omfattande renoveringar. IMD för termisk energi kan vara en klok åtgärd i vissa fall, men är ofta en icke kostnadseffektiv åtgärd i . Det är vidare tveksamt om det är klokt eller rimligt att på EU-nivå fatta beslut om så pass detaljerade regler om ny- och ombyggnation av fastigheter. Regeringen ger i sin ståndpunkt uttryck för att förslag är problematisk. Däremot uttrycker den ingen åsikt om att gå emot och/eller påtala bristerna i proportionalitet. Vi anser att det tydligt bör framgå av regeringens ståndpunkt att är mot sådan tvingande och detaljerad reglering samt att åsikten ska framföras på relevanta rådsmöten. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: har vid tidigare tillfällen haft synpunkter på genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. Vi ställer oss frågande till kostnadsdrivande lösningar till liten eller ingen miljönytta alls och är övergripande kritiska till EU:s negativa inflytande på svensk energi- och miljöpolitik. Medlemsländernas olikheter bör bättre återspeglas på ett mer realistiskt sätt och målen bör sättas därefter. har en generell syn på att anpassa lagstiftningen till Energiunionen och dess 2030-ramverk. Vi har tidigare belyst problematiken för svensk räkning med att sätta konkreta energieffektiviseringsmål i procent då bl.a. svensk byggstandard är av hög kvalitet och vårt klimat skiljer sig ifrån övriga . Sammantaget resulterar detta i att energieffektiviseringskostnaderna ökar oproportionerligt. anser att det är angeläget att EU:s mål för energieffektivisering kan nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. För att detta ska kunna ske behöver det möjliggöras för medlemsstaterna att själva utforma styrmedel, detaljregler och konkreta åtgärder för att bidra till EU:s måluppfyllelse. En detaljstyrning från EU-nivå som inte tillåter lösningar som är anpassade till nationella, regionala och lokala förhållande till gagn för en kostnadseffektiv måluppfyllelse bör därför inte accepteras. Det ovan sagda om detaljstyrning gäller bl.a. kommissionens föreslagna bestämmelser om individuell mätning och debitering (IMD) för termisk energi. Enligt vår uppfattning riskerar IMD för termisk energi att minska incitamenten för fastighetsägare att genomföra tekniska åtgärder för energieffektivisering av byggnader, som vanligen medför större energibesparing än vad beteendeförändringar kan ge. I detta avseende anser vi att delar av kommissionens förslag går längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen vad avser att exempelvis individuella mätare alltid ska installeras i nya byggnader och vid omfattande renovering. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Jag anser att det är angeläget att EU:s mål för energieffektivisering kan nås på ett så samhällsekonomiskt fördelaktigt sätt som möjligt. För att detta ska kunna ske behöver det möjliggöras för medlemsstaterna att själva utforma styrmedel, detaljregler och konkreta åtgärder för att bidra till EU:s måluppfyllelse. En detaljstyrning från EU-nivå som inte tillåter lösningar som är anpassade till nationella, regionala och lokala förhållande till gagn för en kostnadseffektiv måluppfyllelse bör därför inte accepteras, kommissionens föreslagna bestämmelser om individuell mätning och debitering (IMD) för termisk energi är en tydlig detaljreglering. Enligt min uppfattning riskerar IMD för termisk energi att minska incitamenten för fastighetsägare att genomföra tekniska åtgärder för energieffektivisering av byggnader, som vanligen medför större energibesparing än vad beteendeförändringar kan ge. I detta avseende anser jag att delar av kommissionens förslag går längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen. Vid sammanträdet närvarade även departementsråd , ämnesråd , ämnessakkunnige , kansliråd samt departementssekreterarna , Miljö- och . Överläggning med statssekreterare , Miljö- och , om regeringens förslag till svensk ståndpunkt beträffande kommissionens förslag till och rådet förordning om styrningen av Energiunionen, KOM(2016) 759 (se bilaga 4). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i faktapromemoria 2016/17:FPM42. M- och L-ledamöterna anmälde följande avvikande mening. Vi anser att följande tillägg avslutningsvis bör göras till regeringens ståndpunkt. Ur ett energisäkerhetsperspektiv anser regeringen att ovanstående kommer bidra till uppfylla energiunionen mål om att EU ska bli mindre beroende av andra länder för sin energiförsörjning. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Det övergripande målet med förslaget är att införa ytterligare lagstiftning för att stärka energiunionens målsättningar. Kommissionen hävdar att detta ska minska den administrativa bördan men vi vill hävda motsatsen med hänvisning till EU:s ständigt generella kostnadsdrivande projekt. Förslaget berör över 50 insatser på energiområdet genom lagstiftande åtgärder för att alla medlemsstater ska bidra. Vi menar att inte behöver mer tvingande lagstiftningsåtgärder då bl.a. svensk elproduktion i stort sett är fri ifrån utsläpp av koldioxid. ser positivt på samarbete länder emellan gällande energi och klimatfrågor. Vi ser dock ett flertal otydligheter och brister på realistiska åtaganden gällande en gemensam europeisk energiunion. Vi vill särskilt lyfta upp betydelsen och vikten av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. Dessutom vill vi se en kostnadsanalys gällande investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. anser att dessa frågeställningar är av största vikt då den svenska energimodellen, som till dagens datum har legat till grund för tillförlitlig och konkurrenskraftig elproduktion med låga utsläpp av koldioxid, ska styras mot den europeiska energivisionen. Vi ser detta som problematiskt då den europeiska energisituationen resulterat i ökade kostnader, enorma investeringsbehov samt ofinansierade framtida satsningar och en oklarhet kring vilka som ska bekosta detta i slutänden. Dessutom ser vi en ökad användning av fossila bränslen och därtill hörande ökade utsläpp av klimatgaser, samt undanträngningseffekter av koldioxidfri elproduktion. anser att försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vi inser också betydelsen av att minska importen av energi ifrån politiskt instabila stater. Försörjningstrygghet handlar också om att göra realistiska prioriteringar gällande de olika energislagen. Vi ser det som orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå ifrån fossila energislag och ersätta detta med förnybara, intermittenta energislag. Vid sammanträdet närvarade även departementsråd , ämnesråd , ämnessakkunnige , kansliråd samt departementssekreterarna , Miljö- och . Överläggning med statssekreterare , Miljö- och , om regeringens förslag till svensk ståndpunkt beträffande a) kommissionens förslag till och rådet förordning om den inre marknaden för el, KOM(2016) 861, b) kommissionens förslag till och rådets förordning om riskberedskap inom elsektorn och om upphävande av direktiv /89/EG, KOM(2016) 862, c) kommissionens förslag till och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, KOM(2016) 863, d) kommissionens förslag till och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, KOM(2016) 864, (se bilaga 5). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i faktapromemoria 2016/17:FPM44. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: är generellt negativa till införandet av förordningar eller direktiv som övergår till förordningar. Vi anser att beskrivningen angående proportionalitetsprincipen inte är i linje med hur proportionalitetsprincipen ska tolkas enligt protokollet gällande det europeiska fördraget. Åter igen beskriver kommissionen vikten av att genomföra den föreslagna åtgärden för att klara av visionen om en gemensam energiunion, men avser kommissionen inte att beskriva vilka effekterna blir enligt protokollet. Vi ser det dessutom som ytterst osannolikt att den enda budgetrelaterade effekten kommer gälla . Vi står bakom regeringen synpunkter gällande att skydda sårbara kunder genom socialpolitiska åtgärder istället för att föra in detta i energipolitiska åtgärder. Tyvärr är trenden att kommissionen väver in socioekonomiska förslag i bl.a. energi och näringspolitik. Vi ser detta som ett försök att dölja vissa kostnadsökningar istället för att vara öppen med den förda politiken och agera därefter. Vi är kritiska till kommissionens förslag om att harmonisera distributionsverksamheten där man föreslås ges rätt att i delegerade akter få besluta om regler för distributionstariffer, anslutningsavgifter, tekniska krav, datautbyte, efterfrågeflexibilitet och aggregatorer samt informationssäkerhet. Regelverket begränsar medlemsstaternas möjlighet att införa kapacitetsmekanismer innan alla marknadsbaserade åtgärder har uttömts och en kapacitetsmekanism måste uppfylla de krav som föreslås. Det föreslås även en gemensam metod som ska utvecklas för att bedöma risker för effektbrist i medlemsstaterna, som även ska ligga till grund för bedömning av behovet av kapacitetsmekanismer. är kritiska till detta då det ytterligare begränsar medlemsstaternas möjligheter att utforma sin egen energipolitik. Vid sammanträdet närvarade även departementsråd , ämnesråd , ämnessakkunnige , kansliråd samt departementssekreterarna , Miljö- och . Utskottet beslutade att bjuda in statsrådet för övergripande information om ägarstyrning av de statligt ägda bolagen. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Faktapromemoria 2016/17:FPM45 EU Kommissionens förslag till direktiv för förnybar energi för KOM (2016) 767 Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast) Direktivet innehåller förslag till EU-mål om att andelen förnybar energi ska vara 2030. Vidare föreslås ett antal åtgärder som syftar till att främja en utveckling i enlighet med denna målsättning. Stort fokus läggs på transport- och värmesektorerna men i direktivet återfinns även förslag avseende exempelvis stödsystem för elproduktion. Direktivet föreslår också hållbarhetskriterier för fasta biobränslen och målsättningar för flyttande biodrivmedel. Regeringen välkomnar direktivet, som en utgångspunkt för de fortsatta diskussionerna om hur EU ska kunna ta en ledande roll inom förnybar energi i den nödvändiga globala omställningen av energisektorn. beslutade om en ram för EU:s klimat- och energipolitik för perioden . Bland annat beslutades om ett bindande mål på EU nivå om för andelen förnybar energi som används i EU . har vid flera tillfället uppmanat Europeiska kommissionen att se över och utveckla lagstiftning för att understödja att målet till 2030 nås. har också uppmanat kommissionen att presentera lagstiftningsförslag för förnybar energi. Mot denna bakgrund, och som en del i genomförandet av EU:s energiunion, har föreslagit en revidering av det s.k. förnybartdirektivet (2009/28/EU). EU:s bindande mål till 2030 Enligt förslaget ska medlemsstaterna gemensamt säkerställa att EU-målet om förnybar energi till 2030 uppnås. Detta genom att fastställa nationella bidrag i enlighet med kriterierna i det styrningssystem kommissionen föreslår (KOM (2016) 759). Medlemsstaternas nationella bidrag till 2030 får inte, enligt förslaget, vara lägre än respektive nationellt mål . Om de gemensamma bidragen inte når upp till EU- målet eller om medlemsstaternas lägsta nivå inte hålls, ska kommissionen anta åtgärder i enlighet med bestämmelserna i förordningen om ett styrningssystem. Stödsystem för förnybar elproduktion Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ska kunna använda stödsystem för att främja förnybar elproduktion förutsatt att de uppfyller statstödsreglerna. Stöd för förnybar elproduktion ska enligt förslaget utformas så att påverkan på elmarknaden minimieras. Vidare föreslås krav på att medlemsstaterna ska öppna sina stödsystem för förnybar elproduktion i andra medlemstater med minst en viss angiven andel av den kapacitet för förnybar elproduktion som mottagit stöd. Enligt föreslaget ska ursprungsgarantier inte få tilldelas sådan förnybar elproduktion som erhåller stöd. Ursprungsgarantier ska enligt förslaget vara det enda verktyget för att uppfylla kraven om ursprungsmärkning av el enligt elhandelsdirektivet (2009/72/EU). Vidare föreslås ett flertal detaljerade förändringar av förnybartdirektivet rörande ursprungsgarantier, exempelvis om ursprungsgarantiernas livslängd. Administrativa procedurer och regleringar Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ska förenkla administrativa procedurer och regler kring tillståndsgivning, så att alla nödvändiga tillstånd kan sökas i en samlad process. Kommissionen föreslår vidare att tidsbegränsningar införs för handläggning av tillståndsärenden. Tillträde till och drift av distributionsnät Där det är relevant ska medlemsstaterna undersöka behovet av att bygga ut gasledningar för att underlätta integration av biogas och informera om regelverket för inmatning av sådan gas. Egen produktion av el Medlemsstaterna ska se till att de som framställer förnybar el för egenkonsumtion kan konsumera och sälja vidare eventuellt överskott av produktionen utan att de blir föremål för oproportionerligt betungande åtgärder och avgifter som inte avspeglar kostnaderna. Vidare ska medlemsstaterna se till att sammanslutningar för framställning av förnybar el kan bedriva produktion, konsumtion, lagring och försäljning av förnybar el utan att de blir föremål för oproportionerligt betungande åtgärder och avgifter som inte avspeglar kostnaderna. Förnybar energi för värme och kyla Medlemsstaterna ska enligt förslaget eftersträva att öka andelen förnybar energi för värme och kyla med en procentenhet . För att nå detta kan medlemsstaterna välja att definiera en lista på åtgärder och aktörer som ska bidra till att målet nås. Medlemsstaterna ska vidare säkerställa att köpare av fjärrvärme och fjärrkyla ges information om andelen förnybar energi och systemets energiprestanda. Medlemsstaterna ska också säkerställa att andra än nätägarna ges tillträde till nätet för leverans av värme från förnybar energi eller spillvärme till kunder. Förnybar energi i transportsektorn Medlemsstaterna föreslås införa bestämmelser som säkerställer en kontinuerligt växande andel avancerade biodrivmedel från i direktivet uppräknade råvaror. föreslås ett tak för användandet av livsmedelsbaserade biodrivmedel vid beräkning av måluppfyllelse. Direktivförslaget innebär att hållbarhetskrav ställs på både flytande och fasta biobränslen och att dessa måste uppfyllas för att bioenergin ska kunna avräknas mot medlemstaternas mål för andel förnybar energi. Kommissionen föreslår att dagens regelverk för växthusgasberäkningar, samt de system som används för att visa huruvida hållbarhetskriterierna är uppfyllda, uppdateras samt justeras för att inkludera även fasta biobränslen. Enligt de föreslagna hållbarhetskriterierna ska produktion av biobränslen från skogsbiomassa anses hållbart producerad om landet har lagar och tillsyn som säkerställer att uttaget sker i enlighet med givna avverkningstillstånd, att återbeskogning sker, att områden med höga bevarandevärden skyddas samt att påverkan på markkvalité och biodiversiteten minimeras. Avverkningen får inte överstiga skogens långsiktiga produktionskapacitet. För biobränslen från länder som inte uppfyller dessa kriterier ställs krav på ledningssystem som visar att kriterierna är uppfyllda på fastighetsnivå. Biobränslen producerade av skogsbiomassa ska även vara producerade i länder som ratificerat , gjort ett nationellt åtagande om minskade växthusgasutsläpp, och ha ett nationellt rapporteringssystem för utsläpp och uttag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). För biobränslen från länder som inte uppfyller dessa kriterier ställs krav på ledningssystem som visar att kolförrådet och upptaget av växthusgaser bibehålls på fastighetsnivå. För fasta biobränslen får medlemsstaterna anta ytterligare krav på biobränslets hållbarhet, vilket däremot inte är tillåtet för flytande biobränslen. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa Regeringen analyserar förslagens effekter på svenska regler. Förslaget om krav på öppning av stödsystem för förnybar elproduktion skulle kunna innebära konsekvenser för elcertifikatsystemet och skattesystemet. Förslaget behöver dock analyseras vidare för en närmare beskrivning av potentiella konsekvenser. Ursprungsgarantier regleras i lagen om ursprungsgarantier för el (2010:601). Förslagen rörande ursprungsgarantier skulle innebära förändringar i gällande regelverk. Förslagen att underlätta för egen produktion av el berör bestämmelser som i främst är reglerat i ellagen (1997:857). Fjärrvärmemarknaden regleras i Fjärrvärmelag (2008:263) som bland annat ålägger nätägaren att förhandla om en leverantör av värme önskar tillträde till nätet. Det förslag kommissionen nu lagt är mer långtgående och förutsätter därmed en betydande ändring i svensk lag. Tillstånd att uppföra och driva anläggningar för el- och värmeproduktion regleras huvudsakligen i . Tillstånd att uppföra och driva anläggningar för överföring och distribution av el regleras i ellagen. Kommissionens förslag om förenkla procedurer för att söka tillstånd skulle få långtgående konsekvenser för svensk lagstiftning. Budgetära konsekvenser / Konsekvensanalys I den mån förslagen föranleder förändrade nationella styrmedel för förnybar energi kan detta leda till budgetära konsekvenser. Förslagen kan även medföra budgetära konsekvenser genom att svenska myndigheter föreslås få förändrade uppgifter. Eftersom behovet av förändringar utifrån förslaget behöver analyseras vidare är kostnader och andra konsekvenser svåra att uppskatta. Utgångspunkten är att ska ha en budgetrestriktiv linje i de kommande förhandlingarna och att eventuella kostnader, såväl nationella och inom EU, ska finansieras inom ram. En ökad andel förnybar energi, som ersätter fossila bränslen, skapar förutsättningar för ett hållbart energi- och transportsystem och minskade utsläpp av växthusgaser. välkomnar Kommissionens förslag, som utgångspunkt för diskussionerna om hur EU ska kunna ta en ledande roll inom förnybar energi i den nödvändiga globala omställningen av energisektorn. Enligt regeringens bedömning är direktivets omställningstryck begränsat. All ny lagstiftning som påverkar växthusgasutsläppen bör, där så är relevant, anpassas utifrån . Det gäller särskilt i den fortsatta utformningen av ramverket för klimat och energi. Ambitiösa länder som har kommit längre än föreslagen målnivå . För att EU ska kunna fortsätta ha en ledande roll i det globala klimatarbetet behöver beaktas fullt ut inom EU. Regeringen vill att översynen av tillsammans med ny EU-lagstiftning, bl.a. inom ramen för Energiunionen, präglas av insikten att alla parter måste höja ambitionerna för att målen från ska kunna nås. Regeringen anser att 2030- ramverket måste genomföras på ett sätt som skapar ett starkt omställningstryck i EU:s medlemsstater. Regeringen avser verka för ett ambitiöst direktiv som främjar förnybar energi och som även tillåter medlemsstater att driva en politik som har en ambitionsnivå utöver den som slutligen fastslås i direktivet. Det bör även finnas en flexibilitet som möjliggör för medlemsstaterna att anpassa genomförandet utifrån nationella förutsättningar. anser regeringen att det är viktigt att värna om långsiktiga och förutsägbara spelregler för investerare och användare av förnybar energi. Det är positivt att förslaget fokuserar på transport- och värmesektorerna. Transportsektorn är en särskild utmaning där det krävs insatser på europeisk nivå och inom värmesektorn finns en stor outnyttjad potential som inte realiserats i stora delar av EU. Regeringen anser vidare att kommande regelverk bör bejaka systemperspektivet, beakta befintliga styrmedel och undvika detaljreglering. När det gäller förslagen avseende transportsektorn framhåller regeringen att hållbara biodrivmedel kommer att spela en viktig roll i arbetet med att minska transportsektorns utsläpp. Det är positivt att förslaget till direktiv främjar avancerade biodrivmedel då gemensamma europeiska regler är en förutsättning för att få till stånd de nödvändiga men omfattande investeringarna i sådan produktion. Satsningar på avancerade biodrivmedel bör dock inte ske på bekostnad av första generationens biodrivmedel som också behövs i omställningen från fossilt till förnybart. Regeringen vill understryka att biodrivmedel bör bedömas efter skarpa hållbarhetskriterier inklusive avseende klimatnytta och markanvändning. De medlemsstater som vill fortsätta att främja hållbara biodrivmedel, inklusive första generationens biodrivmedel, bör ha möjlighet att göra detta. Regeringen välkomnar även direktivets ambition att bättre utnyttja fjärrvärmens potential och främja konkurrens på värmemarknaden.