uverkber · H4A1FiUverk · 2017-01-01 00:00:00 — I betänkandet behandlade utskottet ett utskottsinitiativ och ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en ny regelbunden skrivelse om Internationella valutafondens (IMF) och andra internationella finansiella institutioners arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet. Förslaget är ett utskottsinitiativ. Utskottet föreslog vidare att skulle avslå motioner om finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor. Motionerna handlade om kapitaltäckning och risktagande i banker, makrotillsyn och hushållens skuldsättning, EU:s bankunion, bankstrukturfrågor, kontanthantering och betaltjänster, konkurrens och transparens på finansmarknaden, regelverk och tillsyn, fakturabedrägerier samt . Utskottet hänvisade främst till pågående utredningar och arbeten, på såväl EU-nivå som nationell nivå, inom finansmarknadsområdet. I betänkandet redogjordes för aktuella bedömningar av den finansiella stabiliteten från IMF, , och Finansiella stabilitetsrådet. Utskottet ansåg att det är viktigt att följa och bevaka bedömningarna av den finansiella stabiliteten i och internationellt. Det finansiella systemet är centralt för en väl fungerande ekonomi, men känsligt för störningar som kan leda omfattande samhällsekonomiska kostnader. I betänkandet fanns nio reservationer (M, SD, V, C, L). 2016 (FiU23) I betänkandet granskade utskottet . Utskottet behandlade framställningar 2016/17:RB1 Årsredovisning för riksbank för och 2016/17:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse . I betänkandet behandlades även redogörelse /17:RR2 redogörelse om revisions-berättelsen över riksbanks årsredovisning 2016 samt fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog att skulle bevilja riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och bevilja direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2016. Utskottet föreslog också att skulle fastställa resultat- och balansräkning och godkände riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statens budget. Pengarna ska levereras in senast efter beslut. Utskottet avstyrkte riksbanksfullmäktiges förslag om att räknas av från inleveransen till statens budget och att bemyndigar att använda medlen för att finansiera extern forskning om penningpolitik och finansiell stabilitet. Utskottet delar riksbanksfullmäktiges uppfattning att det kan finnas behov av avancerad forskning och allmänt kompetensförstärkande insatser inom kärnområden, men anser att finansiering av extern forskning ligger utanför de uppgifter som enligt riksbankslagen ankommer på . Utskottet föreslog därför att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen i beredningen av statens budget ska pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning inom de områden och i den omfattning, som riksbanksfullmäktige föreslår i framställningen 2016/17:RB2. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2016 (FiU24) I betänkandet redovisade utskottet sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken. Utskottet föreslog att skulle godkänna vad utskottet anfört om penningpolitiken för perioden –2016. Se vidare under rubriken årliga utvärdering av penningpolitiken. Statlig förvaltning och statistikfrågor (FiU25) I betänkandet behandlade utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 inom området statlig förvaltning och statistik. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkanden i motioner om bl.a. den statliga myndighetsstrukturen, kostnadseffektivitet i de statliga myndigheterna, staten som arbetsgivare, statens fastigheter och statlig mark, statens ägande i samt samkörning av lägenhetsregistret. Motionsyrkandena avstyrks bl.a. med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, till pågående beredningsarbete och till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet fanns sju reservationer (M, SD, C, L, V, KD). Kommunala frågor (FiU26) I betänkandet behandlade utskottet ca 20 motionsyrkanden om kommunala frågor från den allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog att skulle lämna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. Utskottet tillstyrkte därmed kommittémotion 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och delvis kommittémotion 2016/17:2970 av m.fl. (C). I övrigt föreslog utskottet att skulle avslå motionsyrkanden om offentliga arbetsgivare (anställda inom offentlig sektor), kommunala tillsynsavgifter, produktivitet och effektivitet i den gemensamma välfärden, avknoppning av verksamhet, det kommunala utjämningssystemet samt kommunala bolag och deras konkurrenssituation. Utskottet hänvisade bl.a. till pågående och avslutade utredningar som bereds inom . I betänkandet fanns 2 reservationer (S, MP, V och SD) årsredovisning (FiU27) I betänkandet granskade utskottet årsredovisning (2016/17:RR1). Utskottet konstaterade att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Utskottet betonade vikten av spårbarhet i redovisningen när förändringar görs. En över tiden stabil och ändamålsenlig underindelning av verksamheten är att föredra. Genom den uppföljningsrapport som lämnar som ett komplement till årsredovisningen är det möjligt för utskottet att bedöma resultat, och där är den djupa uppföljningen särskilt intressant. Den årliga revisionen är enligt utskottet en mycket viktig del av granskningsverksamhet. Ambitionen om att inför säkra större kontinuitet i enskilda revisionsteam ser utskottet positivt på. När det gäller omorganisationen av effektivitetsrevisionen i nio mindre enheter ser utskottet positivt på att utvecklar sina arbetssätt för att på bästa sätt ta vara på den kompetens personalen har när det gäller både att arbeta fram granskningsidéer och att delta i kvalitetssäkringen. Avslutningsvis betonade utskottet liksom vikten av att tar vara på den allsidighet som det ges utrymme för i lagen om statlig revision när det gäller inriktningen på effektivitetsrevisionen för att granskningarna inte ska bli för ensidiga åt det ena eller andra hållet. Efter avslutad revision föreslog utskottet att skulle lägga årsredovisning till handlingarna. Medgivande för att ge kredit till (FiU28) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2016/17:RB3 Medgivande för att ge kredit till . föreslog att skulle medge att ingår ett nytt avtal om en kredit till () på 7,4 miljarder s.k. särskilda dragningsrätter (SDR). SDR är IMF:s speciella valutaenhet, och 7,4 miljarder SDR motsvarar ca . slöt IMF bilaterala låneavtal med ett antal medlemsländer, inklusive , för att stärka sina utlåningsresurser. Avtalen löper ut , och om inte avtalen ersätts med nya minskar IMF:s utlåningsresurser med cirka en tredjedel. Både IMF och anser att det osäkra världsekonomiska läget motiverar att IMF även i fortsättningen har tillgång till bilaterala krediter vid sidan av det permanenta medlemskapitalet och det lite mer långsiktiga lånearrangemanget NAB (New Arrangement to Borrow). Enligt utskottet är IMF en viktig global finansiell institution, och det är avgörande att IMF har tillgång till de resurser som krävs för att hantera kriser i det internationella betalningssystemet. är en liten öppen ekonomi med stor utrikeshandel och är därför starkt beroende av stabila marknader och ett väl fungerande internationellt betalningssystem. Förlängning av deltagande i IMF:s nya lånearrangemang (NAB) (FiU29) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2016/17:RB4 Förlängning av deltagande i IMF:s nya lånearrangemang (NAB). föreslog att skulle medge att förlänger åtagande i Internationella valutafondens (IMF) lånearrangemang NAB fr.o.m. . NAB är en kompletterande finansieringskälla för IMF vid sidan av medlemsländernas kapital i organisationen. NAB är ett temporärt arrangemang och gäller . beslutade att förlänga NAB samt att genomföra två mindre tekniska förändringar av NAB:s funktionssätt. Både IMF och anser att det osäkra världsekonomiska läget talar för att IMF även i fortsättningen bör ha tillgång till extra utlåningsresurser via NAB. åtagande i NAB uppgår till 2,26 miljarder SDR (särskilda dragningsrätter), motsvarande ca . Utskottet anser att IMF är en viktig global finansiell institution och att det är avgörande att IMF har tillgång till de resurser som krävs för att hantera kriser i det internationella betalningssystemet. är en liten öppen ekonomi med stor utrikeshandel och är därför starkt beroende av stabila marknader och ett väl fungerande internationellt betalningssystem. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter (FiU30) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:78 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens lagförslag. Propositionen innehåller förslag till en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU-förordningen och en ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen anser att bestämmelserna behövs för att förordningen ska ges genomslag i . föreslås bli behörig myndighet enligt EU-förordningen. Dessutom finns bl.a. bestämmelser om tillsynsbefogenheter och om skadeståndsskyldighet för Priip-produktutvecklare. Den nya lagen och ändringen i offentlighets- och sekretesslagen föreslogs träda i kraft . För fysiska och juridiska personer som omfattas av artikel 32 i EU-förordningen ska lagen tillämpas . Arbetsrättsliga villkor vid upphandling (FiU31) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:163 Arbetsrättsliga villkor vid upphandling och en följdmotion. Utskottet tillstyrkte regeringens lagförslag med den ändringen att det bör framgå av ikraftträdandebestämmelserna i de tre upphandlingslagarna att bestämmelserna om arbetsrättsliga villkor enbart ska tillämpas på upphandlingar som påbörjas efter ikraftträdandet. Utskottet avstyrkte förslaget i följdmotionen. Propositionen innehåller förslag till bestämmelser om arbetsrättsliga villkor vid upphandling och är ett led i genomförandet av tre EU-direktiv om upphandling. Förslagen innebär att upphandlande myndigheter och enheter i upphandlingar ska ställa villkor på lön, semester och arbetstid, om det är behövligt och de går att fastställa. De villkor som leverantören minst ska uppfylla ska anges enligt den lägsta nivå som följer av ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela . Villkoren får dock inte anges till en lägre nivå än vad som följer av lag. Innan villkoren bestäms ska berörda centrala arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer ha fått tillfälle att yttra sig. När svensk rätt inte är tillämplig ska villkoren ställas enligt Internationella arbetstagarorganisationens () kärnkonventioner. Därutöver får de ställas enligt de arbetsrättsliga bestämmelser som gäller där arbetet utförs. Förslagen i bestämmelserna ska, till skillnad från förslagen i propositionen Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195), endast tillämpas på direktivstyrda upphandlingar, dvs. upphandlingar vars värden uppgår till minst gällande tröskelvärden, vilket innebär att cirka två tredjedelar av alla upphandlingar undantas från regelverket. Även andra inskränkningar och förtydliganden har gjorts i förhållande till den tidigare propositionen. Den framlagda propositionen var ett resultat av förhandlingar och en överenskommelse mellan regeringen, och . I betänkandet fanns en reservation (M, C, L). Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (FiU32) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:173 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fysiska och juridiska personer som bedriver finansiell och viss annan verksamhet ska få större krav på sig att förebygga, upptäcka och förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism i sin verksamhet. Dessutom ska huvudmän registreras, för att på så vis öka insynen i ägande och kontroll av juridiska personer och juridiska konstruktioner. har tidigare antagit det fjärde penningtvättsdirektivet. Syftet med direktivet är att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. ska direktivet införas i svensk rätt, och då behöver den svenska lagen skrivas om. Utskottet ställde sig i allt väsentligt bakom regeringens lagförslag som trädde i kraft . Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner (FiU33) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:129 Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner och tre yrkanden i en följdmotion. Vidare hade lämnat in en skrivelse i ärendet. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lagändringar som syftar till att genomföra betalkontodirektivet i svensk rätt. Propositionen innehåller lagförslag på tre materiella områden: regler om avgiftsinformation, regler som underlättar för byte av betaltjänstleverantör och regler om tillhandahållande av betalkonto med grundläggande funktioner. Utskottet avstyrkte den motion som hade väckts med anledning av propositionen. I betänkandet fanns en reservation (V) och ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). Årsredovisning för staten 2016 (FiU34) I betänkandet behandlade utskottet Skrivelse 2016/17:101 Årsredovisning för staten 2016 och redogörelse /17:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2016. Årsredovisningen för staten är ett viktigt komplement till budgetpropositionen och ger en möjlighet att följa upp och kontrollera de beslut som fattat om statens budget. Utskottet konstaterade att regeringen förklarar väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfall på både inkomsttitlar, anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och utlåning. Med anledning av utfallet av årliga revision av de statliga myndigheternas årsredovisningar förutsätter utskottet att regeringen återkommer med en redogörelse av eventuella vidtagna och planerade åtgärder i budgetpropositionen . Enligt utskottet är det av central betydelse att myndigheternas årsredovisningar är rättvisande för att regeringen ska kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet gentemot . Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Nya regler om marknader för finansiella instrument (MiFID II och MiFIR) (FiU35) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2016/17:162 Nya regler om marknader för finansiella instrument (MiFID II och MiFIR) och en motion. Propositionen innehåller nya regler om marknader för finansiella instrument. Reglerna bygger på tvingande EU-regler, bl.a. handlar det om hur värdepappersföretag får bedriva sin verksamhet i sitt hemland och gränsöverskridande. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lagändringar och ansåg att borde avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns två reservationer (V). Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Beteckningen har inte använts. om Statens servicecenter (FiU37) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:77 om Statens servicecenter. I skrivelsen konstaterar regeringen att granskningen tyder på att kvaliteten i Statens servicecenters (SSC) tjänster generellt är god, och regeringen bedömer att staten totalt sett har minskat sina kostnader genom att man inrättat SSC. instämmer regeringen i bedömning att SSC:s förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet till viss del har varit bristfälliga och att förtroendet för SSC:s tjänster behöver förbättras. Utskottet välkomnade att regeringen i myndighetens regleringsbrev har infört ett mål om ökad kundnöjdhet. Utskottet välkomnade också att regeringen –2021 även avser att stegvis utvidga förordningsregleringen av SSC:s lönerelaterade tjänster, vilket förväntas leda till att anslutningsgraden successivt ökar. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ändringar i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet (FiU38) I utlåtandet behandlade utskottet kommissionens förslag till ändring i förordningen om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, här kallad tillsynsförordningen (KOM(2016) 850) och kommissionens förslag till ändring i kapitaltäckningsdirektivet (KOM(2016) 854). Utskottet ansåg att kommissionens förslag stred mot proportionalitetsprincipen. Utskottet föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande i enlighet med 10 kap. 3 § riksdagsordningen. Kommissionens ändringsförslag om pelare 2-bestämmelserna innebär bl.a. att pelare 2-kravet inte får ta höjd för system- eller makrotillsynsrisker, vilket är tillåtet. Utskottet ansåg att de föreslagna begränsningarna minskar medlemsstaternas flexibilitet att hantera identifierade system- och makrotillsynsrisker. En för låg nivå på ett instituts kapital i förhållande till de risker som institutet är exponerat mot eller utsätter det finansiella systemet för kan innebära stora konsekvenser för statsfinanserna och samhällsekonomin som helhet. Således måste en medlemsstat på nationell nivå ha möjlighet och rättighet att vidta de åtgärder som anses motiverade för att säkerställa den finansiella stabiliteten i landet. Utskottet ville understryka att medlemsstaternas möjlighet och rättighet att vidta eventuella ytterligare åtgärder i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i respektive land måste värnas. om internationella jämförelser av inkomstskillnader (FiU39) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:65 om internationella jämförelser av inkomstskillnader. I rapporten har granskat () förutsättningar att lämna ut data till den internationella forskningsdatabasen , Income Study. Databasen består av mikrodata om skatter, socialförsäkringar och bidrag för medborgare i 47 länder. bedömer att intresset för frågor som handlar om inkomstfördelning har ökat och att det är viktigt att uppgifter från svenska myndigheter finns med i databasen. SCB har tidigare levererat uppgifter till , men av rättsliga skäl har det inte gjorts . anser därför att nya lösningar för att kunna dela med sig av uppgifterna bör tas fram. Regeringen håller med och ska reda ut hur SCB på nytt kan ges förutsättningar att lämna information till . I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (V). Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Ett starkare skydd mot orättvisa betalningsanmärkningar (FiU40) I betänkandet granskade utskottet proposition 2016/17:105 Ett starkare skydd mot orättvisa betalningsanmärkningar. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lagändringar som ska minska risken för att en privatperson drabbas av en betalningsanmärkning på grund av en skuld som han eller hon inte känner till. Lagändringarna görs i kreditupplysningslagen och i offentlighets- och sekretesslagen. Förslaget innebär att en gäldenär som betalar en skuld i samband med underrättelse inte drabbas av någon betalningsanmärkning. Genom lagändringarna får en betalningsanmärkning för ett krav i ett allmänt mål om verkställighet bara ges om målet har pågått efter det att har underrättat gäldenären om målet och han eller hon har haft tillräcklig tid att bevaka sin rätt, eller om har bedömt att det inte behövs någon sådan underrättelse. Kreditupplysningar ska på så vis bättre spegla gäldenärens betalningsvilja och betalningsförmåga. Lagändringarna föreslogs träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Yttranden till andra utskott 2016/17:FiU1y till utrikesutskottet över Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015. 2016/17:FiU2y till över en promemoria som tagits fram inom KU om uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. 2016/17:FiU3y till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram . 2016/17:FiU4y till utrikesutskottet över verksamheten i Europeiska unionen . 2016/17:FiU5y till utrikesutskottet över vitboken om EU:s framtid. Under /17 gjorde utskottet 14 subsidiaritetsprövningar av förslag till rättsakter från . Av dessa ansåg utskottet att kommissionens förslag till ändring i förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, här kallad tillsynsförordningen (KOM(2016) 850), och kommissionens förslag till ändring i kapitaltäckningsdirektivet (KOM(2016) 854) stred mot subsidiaritetsprincipen och skrev ett utlåtande till kommissionen (FiU38). Ett svar från kommissionen på utskottets utlåtande kom in . Överläggningar och information med anledning av vissa EU-frågor informerade statssekreterare om bilaterala lån till IMF. hölls överläggningar med finansmarknadsminister om förändringar av fjärde penningtvättsdirektivet (4AMLD) ändrade regler för europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och fonder för socialt företagande EuSEF) unionsprogram för stärkt delaktighet för konsumenter i finansmarknadslagstiftningen (CSP). informerade civilminister om ett nytt regelverk om upphandling. informerades utskottet av finansminister , riksbankschef och statssekreterare inför IMF:s och årsmöten. fördjupningen av EMU Brexit europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) översynen av den fleråriga budgetramen. , ledamot av Europeiska revisionsrätten och , kanslichef i Europeiska revisionsrätten om revisionsrättens årsrapport . hölls överläggningar med statssekreterare om EU:s budget 2017 inför Ekofin/budget . finansminister om kommissionens förslag om ändringar i förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). hölls överläggningar med finansmarknadsminister om kommissionens förslag till revidering av regelverken om kapitaltäckning och krishantering, KOM(2016) 850–854 kommissionens förslag om återhämtning och resolution av centrala motparter, KOM(2016) 856. informerade finansmarknadsminister utskottet om kommissionens avslutade förhandlingar om penningmarknadsfonder prospektförordningen och pågående förhandlingar om en gemensam insättningsgarantiförsäkring i bankunionen. informerade finansminister , riksbankschef och ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat om IMF och Världsbanksgruppens årsmöten policyfrågor IMF och policyfrågor Världsbanksgruppen Finansminister informerade även utskottet om aktuella EU-frågor, rapport från högnivågruppen om EU:s egna medel, kommande förhandlingar om EU-budgeten, brexit och vitboken om EU:s framtid. informerade statssekreterare och utskottet om konvergensprogram och nationella reformprogrammet . informerade , chef för kommissionens representation i , utskottet om rekommendationer till . hölls överläggningar med civilminister om kommissionens förslag om Europeisk företagsstatistik. hölls överläggningar med finansmarknadsminister och statssekreterare om kommissionens förslag om revidering av förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister. hölls information med finansmarknadsminister , finansminister och statssekreterare om utmaningarna med betalningsmarknadens strukturomvandling och arbetet att bemöta dom avgiftsuttaget till resolutionsreserverna och betydelsen av huvudkontorets placering i en filialstruktur. hölls en överläggning med statssekreterare över EU:s årsbudget och EU:s fleråriga budget efter 2020. hölls en överläggning med finansmarknadsminister över förordning om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP) revideringar av Esma- och Emir-förordningarna när det gäller tillsyn för centrala motparter inom EU och i tredjeland ändring av artikel 22 i stadgan för . Utskottets årliga utvärdering av penningpolitiken justerade utskottet sitt årliga betänkande om penningpolitiken (2016/17:FiU24).