uverkber · H4A1kuverk · 2017-01-01 00:00:00 — () bereder ärenden som rör våra grundlagar, dvs. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och successionsordningen. Utskottet behandlar även ärenden om , ombudsmän och myndigheter (utom ) samt vissa frågor som rör . Dessutom bereder KU ärenden som rör press- och partistöd, lagstiftning om radio, tv och film liksom ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet. Inom utskottets ämnesområde faller också kommunallagen och ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen samt ärenden som rör länsförvaltningen och rikets administrativa indelning. Utskottet behandlar anslagsärenden inom utgiftsområde 1 . KU ska vidare granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. För detta ändamål har utskottet rätt att få ut protokollen över besluten i regeringsärendena, de handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Detta gäller även om ärendena är hemliga. Granskningen omfattar vissa allmänt administrativa frågor där initiativet vanligen kommer från utskottet självt. Andra ärenden tas som regel upp efter anmälan av enskilda riksdagsledamöter. Under /17 hade följande sammansättning: (M) ordförande, ledig fr.o.m. 2017-09-11 (S) vice ordförande (M) fr.o.m. 2017-06-14 (S), ledig fr.o.m. 2017-08-02 (M, -) (M) fr.o.m. 2017-06-27 Skånberg (KD) (S) fr.o.m. 2016-09-12 i (S) Lawen Redar (S) (SD) – (SD) – (-) fr.o.m. 2017-06-21 Nooshi Dadgostar (V) (S) fr.o.m. 2017-06-26 (MP) fr.o.m. 2016-11-23 (M) fr.o.m. 2017-02-16 (KD) – (KD) – (S) fr.o.m. 2017-08-31 (M) fr.o.m. 2017-09-11 Som framgår av uppställningen tillhör sex ledamöter , fyra , två , en , en , en , en Liberalerna och en . Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Hans Hegeland, utskottsråd , föredragande fr.o.m. 2017-01-01 , föredragande fr.o.m. 2017-01-01 , föredragande fr.o.m. 2016-09-01 , föredragande fr.o.m. 2017-08-14 , enhetschefen , utredningsrådet och föredraganden tjänstgjorde som extra föredragande . Riksdagsstipendiaten , f.d. utskottsrådet , föredraganden och utredaren tjänstgjorde som extra föredragande . Verksjuristen tjänstgjorde som extra föredragande . Under /17 höll utskottet sammanlagt 107 sammanträden, varav 57 med allmänna ärenden och 50 med granskningsärenden. Den sammanlagda sammanträdestiden under omfattade och . Till utskottet hänvisades under 10 propositioner, 4 skrivelser, 10 redogörelser, 3 framställningar, 1 EU-dokument och 249 motioner. Utskottet behandlade 7 propositioner, 3 skrivelser, 10 redogörelser, 3 framställningar, 1 EU-dokument och 285 motioner med omkring 413 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 27 betänkanden och 1 utlåtande till kammaren samt 5 yttranden till andra utskott. Två granskningsbetänkanden lämnades: det ena som innehöll resultatet av allmänna granskningar, det andra som innehöll resultatet av den särskilda granskningen. Det allmänt inriktade granskningsbetänkandet omfattade 7 huvudpunkter, och vårens granskningsbetänkande omfattade 31 anmälda granskningsärenden (totalt 32 granskningsanmälningar), redovisade under 4 huvudrubriker. Utgiftsområde 1 (KU1) I betänkandet behandlade utskottet Budgetpropositionen (2016/17:1) inom utgiftsområde 1 , årsredovisning för (redog. 2015/16:RS1) och 29 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottet tillstyrkte regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag om anslag för utgiftsområde 1, som totalt uppgick till . Därmed avstyrkte utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om godkännande av höjda stödnivåer för endagstidningar. Vidare tillstyrkte utskottet regeringens och riksdagsstyrelsens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet avstyrkte riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Vidare tillstyrkte utskottet delvis riksdagsstyrelsens förslag om anslagsfinansiering av viss verksamhet och lämnade i denna del förslag till en smärre ändring. Utskottet tillstyrkte dessutom riksdagsstyrelsens förslag om godkännande av en investeringsplan. Därutöver tillstyrkte utskottet ombudsmäns förslag om anslagsfinansiering av viss verksamhet. Övriga motionsförslag som behandlades i betänkandet avstyrktes. I budgetpropositionen behandlade regeringen sju tillkännagivanden som rörde våldsbejakande extremism och som enligt regeringen fick anses tillgodosedda fullt ut. Utskottet delade regeringens bedömning avseende tre av tillkännagivandena. När det gäller övriga tillkännagivanden delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder var tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (skr. 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. I betänkandet fanns två reservationer (V, KD) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, L, KD). Moderata samlingspartiet, , deltog inte i anslagsbeslutet och redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslog slutligen att skulle lägga årsredovisning för till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (KU2) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2015/16:176 Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till ändring i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Regeringens förslag innebar att landstingen i , , och skulle ta över det regionala utvecklingsansvaret i respektive län. Dessa landsting hade ansökt hos regeringen om att få ta över det regionala utvecklingsansvaret. I propositionen föreslog regeringen att lagen om regionalt utvecklingsansvar skulle ändras så att lagen omfattade även dessa län. Förslaget innebar även att de berörda landstingen fick besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige respektive . Vid val ska dock beteckningen användas. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Inga motioner hade väckts med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Ny ersättningslag och lag om stöd till partigrupperna (KU3) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2015/16:RS7 Ny ersättnings-lag och lag om stöd till partigrupperna och två yrkanden i en följdmotion samt ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet tillstyrkte, med undantag för en övergångsbestämmelse och med vissa i huvudsak språkliga justeringar, riksdagsstyrelsens förslag till dels en ny lag om ersättning till ledamöter, dels en ny lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i , dels ändringar i lagen om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ jämte vissa följdändringar i annan lagstiftning. Lagförslaget innebar att lag om ekonomiska villkor för ledamöter upphävdes och att nuvarande bestämmelser i allt väsentligt togs in i den nya lagen med regeltekniska, redaktionella och språkliga ändringar. I den nya lagen samlades även andra bestämmelser på området som tidigare funnits i olika föreskrifter och riktlinjer, bl.a. om rätten till övernattningsbostad och arbetsrum. Lagförslaget innebar vidare att lag om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ersattes med en ny lag. Den nya lagen innehöll i likhet med den tidigare lagen bestämmelser om basstöd till partigrupperna samt om stöd för kostnader för politiska sekreterare och utrikes resor. Därutöver togs det in nya bestämmelser om rätten att inrätta ett partikansli och om redovisning, återbetalningsskyldighet och stöd till språkutbildning. De föreslagna ändringarna arvodeslag innebar bl.a. att regleringen av sammanträdesarvoden i överfördes till den nya ersättningslagen. Den nya ersättningslagen medförde vissa följdändringar i annan lagstiftning. Lagstiftningen föreslogs träda i kraft . I betänkandet fanns tre reservationer (SD och V). biföll utskottets förslag till beslut. En översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter (KU4) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2015/16:RS5 Det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter. Utskottet föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter. Förslaget innebar bl.a. att en ny lag, lagen om budget och ekonomiadministration för myndigheter, skulle ersätta lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen). Den nya lagen hade förtydligats och anpassats i syfte att säkerställa att lagstiftningen var relevant och ändamålsenlig. Lagen hade bl.a. ändrats så att strukturen och språket stämde bättre överens med budgetlagens (2011:203). Förslaget innehöll även lagändringar som innebar att nämndmyndigheter i den verksamhetsredogörelse som de skulle lämna till också skulle redovisa de kostnader som var förknippade med verksamheten. Vidare innebar förslaget ett förtydligande i instruktion om förvaltningens rätt att ta ut avgifter för upplåtelser av lägenheter och lokaler i myndighetens fastigheter och att det av instruktionen framgick att sådana avgifter skulle beräknas på marknadsmässiga grunder. Lagförslagen föreslogs träda i kraft . Inga motioner hade väckts med anledning av framställningen. biföll utskottets förslag till beslut. Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (KU5) Enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen ska följa tillämpning av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I betänkandet redovisade utskottet resultatet av uppföljningen för tiden –. I genomfördes 21 subsidiaritetsprövningar . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammades. Utskottet gav övriga utskott möjlighet att yttra sig över vissa iakttagelser som gjorts vid genomgången av subsidiaritetsärendena. Yttranden kom in från fyra utskott. översände kommissionen 21 utkast för subsidiaritetsprövning, och lämnade ett motiverat yttrande. välkomnade att kommissionen fortsatte att lägga fram färre förslag än för att kunna lägga ett ökat fokus på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som redan fanns på plats. Inga gula kort utfärdades . Sammanfattningsvis grundade sig en majoritet av alla förslag som lagts fram sedan Lissabonfördraget trädde i kraft på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. förslagen gällde tillnärmning av lagstiftning som syftar till att upprätta den inre marknaden. Det motiverade yttrande som lämnade på förslag av skatteutskottet gällde tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkade på den inre marknaden (artikel 115 i EUF-fördraget). tog i sitt ställningstagande upp frågor bl.a. om vikten av att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar ska kunna genomföras innan förhandlingarna av förslagen inom EU påbörjas och värdet av informationsutbyte med andra nationella parlament inom EU. framhöll att representant vid EU:s institutioner är en värdefull ingång vid informationsutbyte och konstaterade också att det finns en förbättringspotential i fråga om i vilken omfattning information läggs in i IPEX (). lade utskottets anmälan till handlingarna. Beteckningen har inte använts. Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (KU7) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:31 Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om meddelarskydd i vissa enskilda verksamheter med några justeringar. Den nya lagen innebar i huvudsak att anställda, uppdragstagare och andra som på liknande grund deltar i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet inom skola, vård och omsorg, som till någon del är offentligt finansierad, ska ha motsvarande rätt som offentligt anställda har att lämna uppgifter om verksamheten för publicering i medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Den som bedriver verksamheten förbjuds att efterforska vem som har utnyttjat sin meddelarfrihet eller medverkat till en grundlagsskyddad framställning och får inte heller utsätta den personen för negativa åtgärder på grund av detta. Lagen innehåller bestämmelser om straff för den som ingriper eller efterforskar i strid med lagen. Mot bakgrund av att arbetsgivare och arbetsmarknadens parter borde få tid att anpassa sig till den nya lagen föreslog utskottet att lagen skulle träda i kraft . Utskottet föreslog även en justering av lagförslaget med anledning av att en ny hälso- och sjukvårdslag föreslogs träda i kraft . Inga motioner hade väckts med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Kompletteringar till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (KU8) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:6 Kompletteringar till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Utskottet föreslog att dels skulle anta regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, dels skulle anta regeringens förslag till ändringar i bokföringslagen, revisionslagen, inkomstskattelagen och skatteförfarandelagen. antogs EU:s förordning om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Genom förordningen infördes två nya europeiska associationsformer för politiskt arbete på EU-nivå: europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Förordningen syftade till att ge europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser bättre rättsliga och ekonomiska ramar för att på så vis främja och stärka den representativa demokratin på europeisk nivå. Svenska politiska partier omfattas inte av regelverket. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebar att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska jämställas med ideella föreningar i svensk rätt. De ska dock till skillnad från ideella föreningar i allmänhet alltid vara bokföringsskyldiga och avsluta bokföringen med en årsredovisning. Vidare ska endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor kunna vara revisor i ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse. Lagändringarna föreslogs träda i kraft , vilket var som förordningen skulle börja tillämpas. Inga motioner hade väckts med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Registrering av gåvor till riksdagsledamöter och registrering av vissa skulder m.m. (KU9) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2015/16:RS6 Registrering av gåvor till riksdagsledamöter och registrering av vissa skulder m.m. Utskottet tillstyrkte med vissa ändringar riksdagsstyrelsens förslag till dels en ny lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter, dels ändringar i lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Utskottet ställde sig också bakom riksdagsstyrelsens förslag till en ny tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen, men föreslog att lagförslaget fick en något ändrad utformning. Lagförslagen innebar bl.a. att en ledamot som huvudsakligen på grund av sitt ledamotsuppdrag tar emot en gåva ska anmäla detta för registrering i ett gåvoregister. Detta gällde dock inte om gåvan saknar eller har ett obetydligt ekonomiskt värde. Gåvorna är avsedda för och tillhör staten. Vidare följde av förslagen att en ledamots skulder, borgensåtaganden och andra åtaganden som hänför sig till verksamhet eller ekonomiska intressen i företag och föreningar, fastighetsinnehav i form av näringsverksamhet och inkomstbringande självständig verksamhet ska anmälas och registreras. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att låta utreda en anpassning till den allmänna dataskyddsförordningen av den nya lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter och lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Lagförslagen föreslogs träda i kraft . Inga motioner hade väckts med anledning av framställningen. biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (KU10) I betänkandet redovisade utskottet sin allmänna granskning. Granskningen avsåg regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation, regeringsprotokollen, vissa förvaltningsärenden, hantering av ärenden om barn i internationella förhållanden, det parlamentariska inslaget i utredningsväsendet, proportionalitetsbedömningen vid inskränkningar av den kommunala självstyrelsen samt styrningen av vissa myndigheter under . Utskottet anmälde enligt 13 kap. 2 § regeringsformen resultatet av sin granskning för . lade utskottets anmälan till handlingarna. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (KU11) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /17:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet föreslog att dels skulle lägga Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden –till handlingarna, dels skulle avslå en motion om översyn av vissa frågor om ombudsmän. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism (KU12) I utlåtandet granskade utskottet kommissionens meddelande om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism, KOM(2016) 379. värdesatte kommissionens ambition att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och terrorism. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Utskottet välkomnade olika kommunikationsinsatser för att sprida fakta och positiva motbudskap om vår demokrati och de grundvärden som kommer till uttryck i om skydd för de mänskliga rättigheterna och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Utskottet ville understryka vikten av att värna den svenska grundlagsreglerade informations- och yttrandefriheten. Utskottet delade justitieutskottets uppfattning att informationsutbyte mellan medlemsstaterna är av central betydelse i kampen mot terrorism. ansåg att den lokala nivån ofta har bäst förutsättningar att upptäcka och förhindra radikalisering, och att det finns ett behov av ökad kunskap i kommuner och skolor om hur radikalisering kan upptäckas. Utskottet ville understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna värnas och att rättsstatens principer efterlevs i allt arbete mot våldsbejakande extremism. I utlåtandet fanns ett särskilt yttrande (SD, -). lade utlåtandet till handlingarna. om nationella samordnare som statligt styrmedel (KU13) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse om nationella samordnare som statligt styrmedel (skr. 2016/17:23) och en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå en motion om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté för att bl.a. låta utreda regeringens användning av nationella samordnare. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Översyn av (KU14) I betänkandet föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av vissa frågor om . Utskottet tog i sitt ställningstagande upp olika frågor som översynen ska behandla och som gäller bl.a. riksrevisorerna, och , effektivitetsrevisionen och vissa förhållanden vid . biföll utskottets förslag till beslut. Offentlighet, sekretess och integritet (KU15) I betänkandet behandlade utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur, så att hälso- och sjukvårdspersonal och får lämna uppgifter om djurskyddsproblem vidare till den berörda kontrollmyndigheten. Utskottet föreslog också ett tillkännagivande om informationsteknik och demokrati med innebörden att regeringen bör vidta åtgärder för att informa-tionsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkanden som rör frågor om avtal för handel på internet, stärkt integritetsskydd för e-tjänster, kvalitetsverktyg för webbplatser och Datainspektionens uppdrag, kontantbetalning av trängselskatt, uppgifter om enskildas resor, RFID-teknik, tillgången till uppgifter ur offentliga register, införande av en integritetsbalk, tilläggsdirektiv till utredningen om dataskyddsförordningen, en sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm, offentlighet i skolor med enskild huvudman, en sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd, digitalisering inom offentlig förvaltning, sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet, översyn av offentlighets- och sekretesslagen i samband med en översyn av socialtjänstlagen samt stärkt tillsyn på integritetsområdet. Utskottet avstyrkte efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rörde samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rörde frågor om handel med personuppgifter, missbruk av offentlighetsprincipen, forskares tillgång till sekretessbelagda uppgifter, tystnadsplikt för tolkar och publicering av bilder för brottsbekämpning. I betänkandet fanns tio reservationer (M, SD, V, L, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Minoritetsfrågor (KU16) I betänkandet behandlade utskottet 38 yrkanden från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera om finlandssvenskarna bör erkännas som nationell minoritet i . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkanden som rörde frågor om arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering, arbetet mot antisemitism, kommuner inom förvaltningsområden samt åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk, förvaltningsområdenas utbredning, älvdalskans ställning samt kunskap om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Utskottet avstyrkte efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rörde samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rörde frågor om de nationella minoriteterna samer och tornedalingar. I betänkandet fanns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (V). biföll utskottets förslag till beslut. Kommunala och regionala frågor (KU17) I betänkandet behandlade utskottet ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om åtgärder för att öka antalet förtroendevalda. Regeringen bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, hinder mot nyrekrytering minskar och ungdomar kan ges ökade möjligheter att delta i den demokratiska processen. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkanden om en ny kommunreform, undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad, kommuners deltagande i fristadssystemet, kommuner som testarenor, ansvaret för tillfälliga anläggningsboenden, virtuella kommuner, kompetenslyft i hbt-frågor, den kommunala självstyrelsen, regionalt utvecklingsansvar och regionalisering. Utskottet avstyrkte efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rörde samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare .