uprotokoll · H5A1AU1p · 2017-09-19 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:1 EU-information från kansliet Kanslichefen informerade om rutiner för utskottets löpande EU-arbete. Förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter Utskottet överlade med statsrådet , , om förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter, COM (2017) 251. Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 52-2017/18). Se bilaga 2. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. S-, MP-, V- och L-ledamöterna gav sitt stöd till regeringens ståndpunkt. M-, C- och KD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 3. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 4. Vid överläggningen närvarande även tjänstemän från samt från . Statsrådet , , informerade om ordförandeskapets prioriteringar, förhandlingsläget kring förslaget om ett reviderat utstationeringsdirektiv, toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt, direktivförslaget om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare samt om den europeiska terminen 2018. Vid informationen närvarande även tjänstemän från , politiska sekreteraren (SD) samt från . Statsrådet , informerade om läget inom Arbetsförmedlingen. Vid informationen närvarande även tjänstemän från och politiska sekreteraren (SD). Utskottet bordlade fråga om deltagande i i . Utskottsresan till 3-7 september 2017 Utskottet bordlade fråga om återrapportering och anmälan av reseredogörelse från utskottsresan till 3–. Utskottsresan till och 3-7 september 2017 Utskottet bordlade fråga om återrapportering och anmälan av reseredogörelse från utskottsresan till och 3–. Kanslichefen informerade om ärendeplanen för september– . Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. i (S) Serkan Köse (S) Boriana (M) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 3till protokoll2017/18:1 Förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter Avvikande mening (M, C, KD) EU återhämtar fortsatt sig nu från den djupaste ekonomiska krisen . Konsekvenserna för sysselsättningen och fattigdomen i EU har varit betydande. Det finns tydliga behov av reformer för ett mer konkurrenskraftigt som kan skapa tillväxt, välfärd och sysselsättning för sina medborgare. EU står också inför akuta problem att lösa, till exempel när det gäller migration och terrorism. ifrågasätts EU-samarbetet från flera håll. Brexit gör det angeläget att fokusera på områden som skapar verkligt mervärde för medborgarna och stärker EU:s legitimitet. En förutsättning för att uppnå bättre sociala villkor är en konkurrenskraftig ekonomi som tillhandahåller en stabil tillväxt där människor får möjlighet att ta sig från utanförskap och bidrag till arbete. Det kräver sunda offentliga finanser och genomförande av strukturreformer på nationell nivå. Vidare är ett effektivt EU en viktig faktor för att medlemsstaternas ekonomier ska kunna vara konkurrenskraftiga på en global marknad. Därför behöver den inre marknaden fördjupas och effektiviseras med exempelvis implementeringen av en energiunion och en digital inre marknad. Frågor som rör sysselsättning och socialpolitik är fundamentala för alla medlemsstater. EU arbetar i många avseenden med dessa frågor. Exempelvis finns gemensamma regler för skydd av arbetstagare och medlemsländerna samverkar också inom ramen för , 2020. I huvudsak tillhör dock sociala frågor medlemsländernas kompetens. Förstärkt erfarenhetsutbyte är och bör förbli den främsta samarbetsformen på området. Kommissionens förslag om europeisk pelare för sociala rättigheter innebär att en grund skapas för att driva fram lagstiftning som inte är EU-gemensam. Därtill tar initiativet kraft och tid som istället borde läggas på mer prioriterade områden. Det menar vi är olyckligt. Vi ser också en uppenbar risk för att en social pelare skulle ta ekonomiska resurser i anspråk i när EU:s budget måste minska då lämnar EU. Att förslaget är relativt detaljerat visar också på omfattande ambitioner att reglera området. Vi har redan sett initiativ i form av direktivet om balans mellan arbete och privatliv. I det linjetal som kommissionens ordförande framförde föreslogs också en ny , vilket ytterligare förstärker intrycket av att dessa frågor i högre grad kommer att bestämmas från EU. Det är inte nya överstatliga projekt som är svaret på den oro och det missnöje vi ser bland många medborgare i EU:s länder. Istället bör driva på för att medlemsstaterna genomför EU-samarbetet i frågor där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör, utöver EU:s inre marknad, arbetet mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten liksom arbetet för en bättre och mer effektiv klimatpolitik. Dit hör också samarbetet mot terrorism och för en solidarisk och hållbar migrationspolitik. Mot bakgrund av ovanstående är vi, till skillnad från regeringen, kritiska till inrättandet av en europeisk pelare för sociala rättigheter och vi delar därmed inte heller regeringens ståndpunkt att ska delta i ett sådant arbete. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 4till protokoll2017/18:1 Förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter Avvikande mening (SD) vänder sig emot Kommissionens förslag COM (2017) 251. EU-samarbetet skall inte användas till sociala frågor. Varje medlemsland skall själva styra över målbild och takten för att nå dit, när det kommer till de sociala frågorna. EU-samarbetet skall ägna sig åt terrorbekämpning, handel och likartade frågor. Förslaget om en europeisk social pelare leder endast till att EU får utvidgade befogenheter kring välfärd och arbetsmarknad. Det vänder sig emot. Det är viktigt att dessa frågor stannar på den nationella arenan. har redan en grundtrygghet som förslagen inom den sociala pelaren inte kan matcha. För den som vill ta efter den svenska modellen finns det andra vägar. värnar om den svenska modellen och motsätter sig därav förslaget.