uprotokoll · H4A1MJU23p · 2017-02-23 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2016/17:23 Utskottet beslutade enligt RO7:12 att överlägga med statsrådet , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, , om följande punkt på rådsdagordningen: Rådets dagordningspunkt 4. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (första behandlingen) Underlaget utgjordes av redovisad ståndpunkt i - kommenterad dagordning inkommen Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen verkar för ett stabilt, långsiktigt och välfungerande handelssystem med stärkt prissignal. Regeringen föreslår att stödjer en allmän inriktning under förutsättning att den tydligt bidrar till ett sådant resultat. I de avslutande förhandlingarna om en allmän inriktning föreslår regeringen att i möjligaste mån fortsätter att verka för svenska prioriteringar enligt nedan. Regeringen prioriterar att minska det totala utsläppsutrymmet inom EU ETS. Regeringen anser att förslaget om en linjär reduktionsfaktor (LRF) på inom EU ETS inte räcker för att uppnå långsiktiga mål. I syfte att stärka prissignalen stödjer regeringen att marknadsstabilitetsreserven skärps genom ett större upptag och att utsläppsrätter i marknadsstabilitetsreserven annulleras . Regeringen verkar för en så hög auktioneringsandel som möjligt. Regeringen avser betona vikten av att den fria tilldelningen ska vara tillräcklig för de mest konkurrensutsatta sektorerna inom EU ETS. Regeringen anser att gratis tilldelning till icke-konkurrensutsatta sektorer bör fasas ut . Det är viktigt att de fonder som inrättas under EU ETS så långt möjligt används för att bidra till uppfyllandet av EU:s långsiktiga klimat- och energimål, bland annat genom att riktas mot förnybar energi, energieffektivisering och elinfrastruktur. Statsrådet accepterade följande förslag till justering av den svenska ståndpunkten: Att tydliggöra att regeringen anser att reduktionsfaktorn måste höjas för att klara EU:s åtagande enligt och i enlighet med miljömålsberedningens förslag. Den fria tilldelningen ska enbart vara tillräcklig för de mest konkurrensutsatta sektorerna. M-, C-, L- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: EU:s gemensamma utsläppshandelssystem, EU ETS, är ett centralt styrmedel för att nå EU:s långsiktiga klimatmål om minskning till 2050 jämfört med , och mål om att begränsa den globala uppvärmningen till långt . Basen för ett effektivt och ändamålsenligt utsläppshandelssystem är förutsägbara, stabila, rättvisa och långsiktiga regler. Prissignalen i systemet behöver stärkas, antalet sektorer som får fri tilldelning bör minskas samt åtgärder vidtas för att minska överskottet av utsläppsrätter. Det bör vara regeringens utgångspunkt när reglerna för kommande handelsperiod inom EU ETS förhandlas. Det övergripande målet för EU ETS är att sänka utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt inom unionen. Regeringen konstaterar korrekt att reduktionsfaktorn som föreslås inte är tillräcklig men väljer trots det att inte föreslå någon åtgärd för att höja reduktionsfaktorn. Reduktionsfaktorn bör åtminstone hållas under uppsikt i syfte att under nästkommande handelsperiod höja den till inom ramen för EU:s åtaganden i . Vidare krävs det förtydligande gällande regeringens ståndpunkt om annullering av utsläppsrätter. En rimlig åtgärd är att 800 miljoner utsläppsrätter motsvarande femton gånger totala växthusgasutsläpp annulleras . Utöver detta bör också intaget till marknadsstabilitetsreserven fördubblas, samt stoppa 400 miljoner utsläppsrätter från den nuvarande perioden att föras över till nästa period via reserven för nya deltagare och betydande produktionsökningar och att dessa istället tas från nästa periods utsläppsrätter). Dessa åtgärder innebär att ytterligare utsläppsvolym tas bort från marknaden. När det gäller de olika fonder som finns kopplade till EU ETS är det viktigt att det ställs krav på sund förvaltning och transparens, och att de styr mot investeringar i hållbara lösningar och förnybar energi. Därför bör ytterligare resurser tillföras innovationsfonden för spjutspetsteknologi inom förnybar energi och industriprocesser. Här finns svenska företag och initiativ med stor potential. Mer transparens och tuffare klimatkrav bör ställas för användningen av de gratis utsläppsrätter länder i Central-och fortfarande får ge sin energisektor, till skillnad från övriga länder där energisektorn måste köpa alla sina utsläppsrätter. Därutöver bör krav ställas på att de projekt som finansieras genomgår ett upphandlingsförfarande och att gränsen för vilka projekt som omfattas inte sänkas. Vi ställer oss bakom regeringens ståndpunkt att verka för en så hög auktioneringsandel som möjligt, som det är viktigt att säkerställa att de näringar som ligger långt fram i klimatarbetet och är mest effektiva inte drabbas av den så kallade korrektionsfaktorn. Risken finns annars att vi driver utsläppen ut ur EU vilket med stor sannolikhet betyder ökade globala utsläpp. Därför bör ställa sig bakom ett system med en viss begränsad flexibilitet mellan auktionering och fri tilldelning vid den händelse att utsläppsrätterna inte räcker till. har i sin position skrivningar om att tilldelningen till vissa sektorer ses över och att sjöfartssektorn ska inkluderas i utsläppshandeln , om sektorn inte inte har fått till stånd ett internationellt avtal. Skärpta krav och en tydlig deadline är viktigt, eftersom sjöfartens klimatutsläpp inte är reglerat varken i EU eller i . föreslår även att kraven för allokeringen av utsläppsrätter till den EU-interna flygtrafiken bör skärpas så att den lyder under samma regler som övriga delar av utsläppshandeln. Hårdare krav på EU-nivå skulle få stor betydelse och vara mer effektiv och mindre skadlig än den flygskatt som regeringen vill se införd i . När denna fråga kommer upp till behandling förutsätter vi att regeringen framför dessa synpunkter. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: uppskattar utgångspunkten med ETS som ett av de mest effektiva instrumenten för att på ett kostnadseffektivt sätt begränsa utsläppen av växthusgaser. Eftersom länderna inom ETS endast står för en mindre del av utsläppen globalt är det emellertid viktigt att systemet inte leder till konkurrensnackdelar för gentemot vår omvärld. anser motbakgrund av detta att regeringen tillsvidare bör arbeta för att den linjära reduktionsfaktorn ska ligga på . När det gäller diskussionen om fastställd andel auktionering anser att regeringen bör förorda ett mer flexibelt system där man istället för de liggande förslagen driver på för 57(-5)/43(+5)%. Vidare motsätter sig regeringens ståndpunkt om att verka för annullering av utsläppsrätter samt regeringens linje att säga nej till kommissionens förslag om att ta utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven för att inrätta en fond för anläggningar som går med i systemet efter 2021. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade enligt RO7:12 att överlägga med miljöminister , Miljö- och , om följande punkt på rådsdagorningen: Rådets dagordningspunkt 5. Genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling: Konsekvenser för EU:s miljöpolitik Underlaget utgjordes av redovisad ståndpunkt i - kommenterad dagordning inkommen Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens meddelande men anser att miljö behöver belysas tydligare i EU:s genomförande av Agenda 2030 än vad det gör i kommissionens meddelande. Regeringen anser att miljö- och klimatfrågan bör genomsyra EU:s implementering av Agenda 2030 för att återspegla den integrerade ansatsen i de målen i Agenda , vilket är en grundförutsättning för hållbar utveckling. Regeringen anser det nödvändigt med en ambitiös implementering av Agenda 2030 i alla relevanta delar av EU:s miljöpolitik t.ex. i genomförandet av , av EU:s miljöhandlingsprogram och EU:s budget samt att alla delar av samhället engageras. Vidare anser regeringen att det är angeläget att även planera för ett genomförande bortom bl.a. eftersom flera viktiga initiativ löper till 2020 t.ex. för tillväxt och jobb (EU 2020), det sjunde miljöhandlingsprogrammet etc. Regeringen anser att EU bör föregå med gott exempel och bidra med tydliga riktlinjer som skapar långsiktighet i arbetet med implementeringen av Agenda 2030. Politisk samstämmighet mellan olika initiativ och åtgärder är viktigt. M-, C-, V-, L- och KD-ledamöterna anmälde ett särskilt yttrande: EU har strafftullar på alla former av förnybar energi - biodrivmedel såsom etanol, solpaneler och komponenter till vindkraftverk. Dessutom har EU krävt undantag för gröna varor som cyklar, elbilar och tåg i det gröna frihandelsavtalet . Det finns därför skäl för att inom ramen för genomförandet av Agenda 2030 driva på för en grön handelspolitik där EU avskaffar alla tullar på förnybar energi och miljöteknik som minskar utsläppen. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Miljöminister med medarbetare lämnade under övriga punkter på rådsdagsordningen, information inför . Denna paragraf förklarades justerad. Information om avgående slovakiskt och nytt maltesiskt ordförandeskap Miljöminister med medarbetare lämnade information om avslutat slovakiskt och nytt maltesiskt ordförandeskap. Utskottet justerade protokoll 2016/17:21. Djurskydd (MJU12) Utskottet behandlade motioner om djurskydd. Kommissionens förslag om ändring av direktiv /87/EG för att förlänga nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av KOM (2017) 54. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. En inkommen skrivelse enligt bilaga 2 anmäldes och lades till handlingarna. Ordförande tackade ledamoten (M) för sin tid som extra suppleant i utskottet. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (S), ordf. (C), vice ordf. (M) tjl. (M) extra suppleant x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande