uverkber · H4A1föuverk · 2017-09-25 00:00:00 — bereder ärenden om det militära och det civila försvaret samt ärenden om samordningen inom totalförsvaret. Med totalförsvar avses enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap den verksamhet som är nödvändig för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa om samhället till krigsförhållanden. Under krigsförhållanden omfattar totalförsvaret hela den samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Vidare bereder försvarsutskottet ärenden om samhällets krisberedskap i fredstid, vilket bl.a. omfattar åtgärder för att minska samhällets sårbarhet och att upprätthålla räddningstjänst. Ärenden om sjö- och kustövervakning samt kärnteknisk säkerhet, strålskydd och elsäkerhet bereds också av försvarsutskottet. När det gäller frågor om statsbudgeten bereder utskottet ärenden som rör utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I utskottets uppgifter ingår även att bereda forsknings- och framtidsfrågor, bevaka EU-frågor samt följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom ansvarsområdet. Under /17 hade utskottet följande sammansättning: (L), ordförande (S), vice ordförande Dag Klackenberg (M) (SD), ledig – Per Klarberg (SD) (KD), fr.o.m. (KD), fr.o.m. Av utskottets 17 ledamöter tillhörde sex Socialdemokraterna, fyra Moderata samlingspartiet, två , en de gröna, en , en , en Liberalerna och en . (L) har varit ordförande och (S) vice ordförande. Utskottet biträddes av ett kansli bestående avs , föredragande, tjänstledig fr.o.m. Under /17 höll utskottet 45 sammanträden, varav det första och det sista . Den totala sammanträdestiden omfattade och . Utskottet har behandlat sammanlagt sex propositioner, två skrivelser, ett meddelande från Europeiska kommissionen och 324 motionsyrkanden. Utskottet har lämnat 13 betänkanden och ett utlåtande till kammaren som behandlade totalt 103 olika förslag till riksdagsbeslut. Utskottet lämnade även åtta yttranden till andra utskott. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (FöU1) I betänkandet behandlade utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och motioner från den allmänna motionstiden /17. Bland mo-tionerna fanns alternativa budgetförslag från , . Utskottet föreslog att skulle anvisa anslagen inom utgiftsområdet i enlighet med den fördelning som regeringen föreslagit. Anslagen för utgiftsområde 6 uppgick till . Därmed avstyrkte utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning till och lägger stor vikt vid att resultatredovisningen i budgetpropositionen gör det möjligt för utskottet att bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutat. Utskottet avstyrkte regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel. Därmed tillstyrkte utskottet ett motionsyrkande i frågan. Övriga motionsyrkanden avstyrktes. , deltog inte i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I betänkandet fanns tolv reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD) Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll dels reservation 5 under punkt 4, dels i övrigt utskottets förslag till riksdagsbeslut. Gemensam ram för att motverka hybridhot (FöU2) I utlåtandet granskade utskottet Europeiska kommissionens meddelande om en gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser ((2016) 18). Utskottet ställde sig i huvudsak bakom förslagen i meddelandet. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. Den föreslagna ramen och dess åtgärder syftar till att bidra till att motverka hybridhot inom EU och stärka samhällets förmåga att återhämta sig snabbt om ett hot skulle förverkligas. I likhet med regeringen ansåg utskottet att hybridhot är en realitet som måste tas på största allvar i ett större perspektiv men att det ytterst är ett na-tionellt ansvar att hantera och bemöta hybridhot. EU kan dock komplettera medlemsstaternas åtgärder genom att bidra till att medvetenheten och motståndskraften ökar. Utskottet underströk i sammanhanget bl.a. vikten av att värna den personliga integriteten och den grundlagsreglerade informations- och yttrandefri-heten, att eventuella budgetkonsekvenser för EU ska finansieras inom befint-liga budgetramar och att det inte bör skapas nya organisatoriska strukturer för ändamålet. Förslagen i meddelandet, inte minst inom försvarsområdet, borde korrelera med den kommande EU-handlingsplanen på försvarsområdet. Konstitutions-, justitie- och utrikesutskottet lämnade alla yttranden till försvarsutskottet i ärendet. En grundläggande samsyn fanns bland nämnda utskott i frågan. I utlåtandet fanns två motivreservationer (SD, V). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Försvarspolitik (FöU3) I betänkandet behandlade utskottet motioner från allmänna motionstiden /15, 2015/16 och 2016/17. De sammanlagt 63 motionsyrkandena rörde bl.a. försvarspolitisk inriktning, försvarets förmåga, internationella samarbeten, materielförsörjning och försvarsindustrifrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det nuvarande försvarspolitiska inriktningsbeslutet samt pågående utredningar och arbeten. I betänkandet fanns 19 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (FöU4) I betänkandet behandlade utskottet motioner från allmänna motionstiden /17. De sammanlagt 29 motionsyrkandena rörde bl.a. värnplikt, bemanning, personalförsörjning, subventioner, och veteranfrågor. I betänkandet fanns 14 reservationer (M, SD, C, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (FöU5) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2016/17:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet och sju mo-tionsyrkanden. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen om utskottsinitiativ föreslog utskottet att skulle ställa sig bakom det som utskottet anfört om statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen och tillkännage detta för regeringen. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. I betänkandet fanns sju reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Militära frågor (FöU6) I betänkandet behandlade utskottet sammanlagt 77 motionsyrkanden i mo-tioner från allmänna motionstiden /15, 2015/16 och 2016/17. Utskottet föreslog tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rörde dels en översyn av civil-militära frågor och stöd till samhället, dels övnings- och skjutfält, dels försvarsmusiken. I betänkandet behandlade utskottet även andra frågor som rörde det militära försvaret. Bland annat behandlade utskottet förslag när de gällde , övningsverksamhet, totalförsvarsplanering och vindkraft. Utskottet föreslog att skulle avslå de övriga motionsyrkandena. I betänkandet fanns 23 reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Samhällets krisberedskap (FöU7) I betänkandet behandlade utskottet sammanlagt 62 motionsyrkanden i mo-tioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottet föreslog, med anledning av två motionsyrkanden, ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser. I övrigt behandlade utskottet motioner som behandlade frågor om samhällets krisberedskap, t.ex. brandsäkerhet, räddningstjänstutbildning, förebyggande åtgärder mot naturolyckor, livsmedelssäkerhet, den enskildes ansvar och beredskap, krisberedskapssystemet och det civila försvaret. Utskottet föreslog att skulle avslå dessa motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och andra arbeten. I betänkandet fanns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter (FöU8) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2016/17:42 om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter, tre yrkanden i följdmotioner, fem yrkanden från allmänna motionstiden /16 och fem yrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. hade granskat hur nio myndigheter arbetar med sin informa-tionssäkerhet och om regeringen säkerställer att de granskade myndigheterna har en effektiv intern styrning och kontroll av sin informationssäkerhet. Den samlade slutsatsen var att arbetet med informationssäkerhet på de granskade myndigheterna låg på en för låg nivå. Regeringen instämde i huvudsak i iakttagelserna och avsåg därför att ta fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Utskottet anförde att ett seriöst informationssäkerhetsarbete är mycket viktigt och fann det oroande att funnit att arbetet med informa-tionssäkerhet på de granskade myndigheterna låg på en för låg nivå och inte heller såg ut att ha utvecklats i tillräcklig grad . Utskottet ansåg dock att främst regeringens arbete med att ta fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet i närtid var lovvärt och att det därför inte var motiverat för tillfället att vidta ytterligare åtgärder. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. I betänkandet fanns sex reservationer (M, SD, V, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Åldersgräns för kosmetiska solarier (FöU9) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:55 Åldersgräns för kosmetiska solarier, fyra yrkanden i följdmotioner, ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /16 och fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottet ställde sig, med en mindre lagteknisk justering, bakom regeringens förslag till lag om ändring i strålskyddslagen i enlighet med proposition 2016/17:55. I propositionen föreslogs att det i strålskyddslagen ska föras in ett förbud mot att yrkesmässigt låta någon som inte har fyllt sola i ett kosmetiskt solarium. ska också ges möjlighet att genomföra s.k. kontrollköp i syfte att kontrollera att förbudet följs. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Två följdmotioner hade väckts i ärendet. Dessa avstyrktes främst med hänvisning till att lagförslaget var ett viktigt steg för att minska det mänskliga lidandet och de samhälleliga kostnaderna som hudcancer ger upphov till. I anslutning till detta ärende behandlades också sammanlagt sex yrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17 om illegal användning av starka laserpekare, samordningsansvaret för radonfrågor, radiofrekvent strål-ning i skolan och vagabonderande strömmar. I betänkandet fanns tre reservationer (M, SD, C och L). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Skärpta straff för brott mot tillståndsplikten för explosiva varor (FöU10) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:92 Skärpta straff för brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, sex yrkanden i följdmotioner och fem yrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen om brandfarliga och explosiva varor (LBE) och lag om ändring i lagen om straff för terroristbrott. Med anledning av två följdmotionsyrkanden föreslog utskottet dessutom ett tillkännagivande som innebar att regeringen bör utreda möjligheten att höja minimistraffet för grovt brott mot tillståndsplikten enligt LBE till fängelse. I propositionen föreslog regeringen att straffen skärps för allvarliga brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, t.ex. att minimistraffet för grovt brott mot tillståndsplikten höjs från fängelse till fängelse . Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Övriga följdmotionsyrkanden samt tre yrkanden från allmänna motionstiden /17 om handgranater avstyrktes bl.a. med hänvisning att den förelig-gande propositionen i huvudsak tillgodosåg syftet med initiativen. I anslutning till detta ärende behandlades också två motioner från allmänna motionstiden /17 om fyrverkerier som avstyrktes med hänvisning till att rådande reglering i lag anses tillräcklig . I betänkandet fanns sex reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret (FöU11) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:144 Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Utskottet ställde sig bakom regeringens föreslagna lagändringar i syfte att förtydliga och utvidga generalläkarens tillsynsansvar. Utskottet ställde sig även bakom regeringens förslag att tillsynsfunktionens benämning ska vara försvarsinspektören för hälsa och miljö i stället för generalläkaren. I djurskyddslagen föreslogs att de nuvarande undantagen för djur som används inom Försvarsmakten begränsas. Vidare föreslogs att beslut enligt djurskyddslagen som gäller Försvarsmakten får överklagas till regeringen. Även beslut enligt lagen om foder och animaliska biprodukter som gäller Försvarsmakten eller föreslås få överklagas till regeringen. Förslaget innebar vidare att det i patientsäkerhetslagen och smittskyddslagen regleras att hälso- och sjukvården och smittskyddet inom Försvarsmakten och står under tillsyn av försvarsinspektören för hälsa och miljö. En upplysning förs också in i samma lagar om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om denna tillsyn med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. Därutöver föreslogs vissa språkliga justeringar. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Ingen följdmotion väcktes med anledning av propositionen. Ingen debatt hölls i kammaren. Kammaren biföll utskottets förslag. Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon (FöU12) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:113 Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen om elektronisk kommunikation. I propositionen föreslog regeringen de lagändringar som krävs för att viktiga meddelanden till allmänheten ska kunna skickas till mobiltelefoner som använts i ett område som drabbats av en olycka eller någon annan allvarlig händelse, inte bara till fasta telefoner och till mobilabonnenter som har registrerad adress i det drabbade området. Förslaget innebär att mobiloperatörer blir skyldiga att avgiftsfritt medverka till att förmedla meddelandena och för det ändamålet får rätt att behandla bl.a. uppgifter om mobiltelefoners position. Det införs även bestämmelser om när uppgifterna ska utplånas. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I propositionen redovisade regeringen även hur man behandlat tidigare tillkännagivande till regeringen om att denna bör se över föreskrifts-stödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris. Utskot-tet hade inte några invändningar mot regeringens redovisning att tillkännagivandet var slutbehandlat. Ingen följdmotion väcktes med anledning av propositionen. Ingen debatt hölls i kammaren. Kammaren biföll utskottets förslag. Ökad kärnsäkerhet (FöU13) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:157 Ökad kärnsäkerhet, ett yrkande från allmänna motionstiden /16 och ett yrkande från allmänna motionstiden /17. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet och lag om ändring i lagen (2010:973) om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Av propositionen framgick att ändringarna innebar att tillståndshavarens ansvar för säkerheten vid kärnteknisk verksamhet förtydligas och att det införs gemensamma principer för säkerhetsarbetet och krav på att säkerhetsarbetet fortlöpande utvärderas och verifieras. De ändringarna föreslogs bli gjorda för att genomföra EU:s ändrade kärnsäkerhetsdirektiv. Vidare inkluderade förslaget att införa bestämmelser om att tillsynsmyndigheten ska ges insyn i hur tillståndshavaren tillgodoser att entreprenörer, leverantörer och andra uppdragstagare uppfyller säkerhetskraven samt att tillståndshavaren vid en radiologisk nödsituation, hot eller annan liknande omständighet ska säkerställa att värden för s.k. processparametrar för reaktorn överförs till tillsynsmyndigheten. Ändringarna föreslogs bli gjorda för att förbättra tillsynsmyndighetens möjligheter till insyn i och övervakning av säkerhetsarbetet. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I anslutning till detta ärende behandlades också ett motionsyrkande om lokala säkerhetsnämnder och ett yrkande om oberoende härdkylning. Utskottet avstyrkte bägge yrkandena mot bakgrund av redan vidtagna åtgärder. Ingen följdmotion väcktes med anledning av propositionen. I betänkandet fanns en reservation (V). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Yttranden till andra utskott Utskottet har under lämnat följande yttranden till andra utskott: 2016/17:FöU1y Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (till utrikesutskottet, bet. 2016/17:UU5) 2016/17:FöU2y Kommissionens arbetsprogram 2017 (till utrikesutskottet, utl. 2016/17:UU4) 2016/17:FöU3y En rymdstrategi för (till utbildningsutskottet, utl. 2016/17:UbU13) 2016/17:FöU4y En livsmedelsstrategi för (till miljö- och jordbruksutskottet, bet. 2016/17:MJU23) 2016/17:FöU5y skrivelser till regeringen – åtgärder (till , bet. 2016/17:KU21) 2016/17:FöU6y Verksamheten i Europeiska unionen (till utrikesutskottet, bet. 2016/17:UU10) 2016/17:FöU7y om EU:s framtid (till utrikesutskottet, utl. 2016/17:UU18) 2016/17:FöU8y Vårändringsbudget (till finansutskottet, bet. 2016/17:FiU21). Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet Utskottet beslutade /att genom deputerade i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU) bereda vissa ärenden gemensamt. Utskottet höll tio sammanträden om totalt och och lämnade fem betänkanden till kammaren. Betänkandena var Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mis-sion i (prop. 2016/17:33, bet. 2016/17:UFöU1), Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2016/17:32, bet. 2016/17:UFöU2), Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2016/17:128, bet. 2016/17:UFöU3), Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2016/17:127, bet. 2016/17:UFöU4) och Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () (prop. 2016/17:177, bet. 2016/17:UFöU5). Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet upprättar en egen verksamhetsberättelse. Företrädare för regeringen och har regelbundet redovisat för utskottet vilken verksamhet som förekommer vid EU:s försvarsministermöten. har varit representerat i de halvårsvisa interparlamentariska konferenserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), till vilken försvars- och utrikesutskottet gemensamt kan sända en delegation med sex riksdagsledamöter. Delegationerna har återrapporterat till utskottet efter genomförda konferenser. Utskottet överlade med statssekreterare , Försvarsdepartementet, om EU:s globala strategi (EUGS) och de försvarspolitiska aspekterna (punkt 4 i den kommenterade dagordningen för utrikesrådet, , ). Utskottets ordförande konstaterade att det fanns stöd för den ståndpunkt som regeringen redovisade. Enligt artikel 5.3 i ska de nationella parlamenten bevaka att subsidiaritetsprincipen följs. Detta ska ske i enlighet med ett av de rättsligt bindande protokoll som hör till Lissabonfördraget – protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt artikel 4 i protokollet ska kommissionen, och rådet översända sina utkast till lagstiftningsakter till de nationella parlamenten. Subsidiaritetsprövningen innebär att man fastställer på vilken nivå – unionsnivå eller nationell nivå – som den föreslagna åtgärden ska vidtas. Prövningen avser inte att fastställa om åtgärden ska vidtas eller inte. Av de ärenden som kommissionen har sänt till har ett blivit föremål för subsidiaritetsprövning av försvarsutskottet, nämligen Europeiska kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri (KOM(2017) 294). I prövningen beslutade utskottet att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamöterna och V-ledamoten reserverade sig och ansåg att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. arrangerade utskottet ett seminarium tillsammans med Folk och Försvar, Hanaholmen – Kulturcentrum för och , Kulturfonden för och samt om svensk-finska försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten – visioner för framtiden. Seminariet hölls i . Utskotten ska enligt regeringsformen följa upp och utvärdera de beslut som har fattat. Utskottet har följt upp hur bemanningen av krigsförbanden har utvecklats. Redovisningen har gjorts på övergripande stridskraftsnivå för att rapporten ska kunna vara öppen. Försvarsmakten har inför årets uppföljningsrapport meddelat att den efterfrågade informationen numera omfattas av sekretess. Eftersom informationen som ligger till grund för den uppföljning som försvarsutskottet beslutat inte längre går att redovisa öppet och således inte kan redovisas på det sätt som utskottet planerat, beslutade utskottet att avbryta uppföljningsprojektet och att Försvarsmakten muntligen inom ramen för ett utskottssammanträde ska redogöra för personaluppfyllnaden i . har utskottet fått föredragningar om de delar av statens årsredovisning som rör utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Under avsnittet Interna utfrågningar och uppvaktningar nedan i denna verksamhetsberättelse framgår tidpunkterna för de cirka 50 informationstillfällena och vilka som medverkat. Interna utfrågningar och uppvaktningar Information om beslut om Försvarsmaktens verksamhet på av statssekreterare och ämnesrådet Per , båda från Försvarsdepartementet, överbefälhavare general , överste och informationsdirektör , alla från Försvarsmakten. Information om gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret av generallöjtnant , överstelöjtnant försvarspolitiska rådgivare , alla från Försvarsmakten, överdirektör , samordningsansvarig för civilt försvar och chefsjurist , alla från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Information om beslutet om militär verksamhet på , frågor med anledning av övergången från Gripen C/D till Gripen E samt återrapport från EU:s informella försvarsministermöte av statssekreterare , departementsrådet och politiskt sakkunnige , alla från Försvarsdepartementet. Information om utredningen långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) av utredaren och sekreteraren . Information om utredningen enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64) av utredaren justitierådet . Information om produktstöd och bakre underhåll av Gripen E av överdirektör och direktör , båda från (), samt generaldirektör från Försvarsmakten. Information om synen på projektet av generaldirektör och handläggare , båda från Försvarsmakten.