uprotokoll · H5A1AU10p · 2017-11-07 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:10 Utskottet justerade protokoll 2017/18:9. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (AU2) Utskottet behandlade proposition 2017/18:1 utgiftsområde 14 och motioner. Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkring (AU4) Utskottet behandlade motioner. Utskottet beslutade att ta emot motion 2016/17:2021 av m.fl. (L) och motion 2016/17:2518 av (SD) från . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet överlämnade motion 2017/18: 3650 av m.fl. (KD) yrkande 12 till under förutsättning att det utskottet tar emot yrkandet. Denna paragraf förklarades justerad. Statsrådet , , återrapporterade från möte . Vid information närvarande även tjänstemän från samt från . Utkast till rådsslutssatser om framtidens arbete Utskottet överlade med statsrådet , , om utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete (Dok.nr 12775/17). Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 458-2017/18). Se bilaga 2. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. Överläggningen föranledde regeringen att stryka följande mening på sid 2 i överläggningspromemorian: Regeringen har vidtagit, och i budgetpropositionen presenterat, åtgärder inom flera politikområden i syfte att förbättra kompetensförsörjningen. M-, C-, L- och KD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 3. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 4. Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från samt från . Denna paragraf förklarades justerad. Diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension Utskottet överlade med statsrådet , , om diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension COM (2017) 206. Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 457-2017/18). Se bilaga 5. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. M-, C- och KD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 6. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 7. Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från samt från . Denna paragraf förklarades justerad. Utkast till rådsslutssatser inom ramen för EU:s årliga uppföljning av Pekingplattformen: Förstärkta åtgärder för att minska den horisontella könssegregeringen inom utbildning och sysselsättning Utskottet överlade med statssekreterare , , om utkast till rådsslutsatser inom ramen för EU:s årliga uppföljning av Pekingplattformen: Förstärkta åtgärder för att minska den horisontella könssegregeringen inom utbildning och sysselsättning Dok.nr 12709/17). Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 467-2017/18). Se bilaga 8. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. Överläggningen föranledde regeringen att göra följande ändringar i överläggningspromemorian: -Ändra det första stycket på sid 3 så att bisatsen lyder: ”utan också uppmuntrar män till att dela lika på obetalt hushålls- och omsorgsarbete”. -Stryka det sista stycket på sid 3 och återgå till den ursprungliga skrivningen: Regeringen anser att uttag av föräldraförsäkringen fortsatt ska vara en nationell kompetens och att lönebildning ska skötas av parterna. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 9. Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från samt från . Denna paragraf förklarades justerad. Kansliet informerade utskottet om EU-Hänt nr 2 1718. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. i (S) Serkan Köse (S) Boriana (M) (MP) ersättare för (MP) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 3till protokoll2017/18:10 Utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete Avvikande mening (M, C, L, KD) I svensk ståndpunkt bör följande tillägg göras: I en globaliserad värld måste EU sträva efter ökad flexibilitet vilket särskilt innebär ökad rörlighet och ökad omställningsförmåga på arbetsmarknaden. Det är helt nödvändigt för att EU ska uppnå ökad konkurrenskraft. ska arbetstagarens rättigheter och trygghet tillvaratas. EU´s begrepp ”flexicurity ” speglar väl vad som här avses. I löses dessa frågor bäst via arbetsmarknadens parter, och är inget EU bör ta över. EU ska medverka till att ge företag goda förutsättningar för att växa. Att företag går bra är en förutsättning för att skapa nya jobb. Genom ekonomisk utveckling kan vi utveckla den sociala tryggheten i våra samhällen. När arbetsmarknaden fungerar optimalt och företagen utvecklas positiv skapas fler arbetstillfällen och fler kan gå från bidrag till egen försörjning. En egen inkomst som går att leva på är självklart en vinst för alla i samhället. EU har tagit emot en stor andel flyktingar som ska integreras. Den dimensionen saknas och måste lyftas. En god integration med lägre trösklar in på arbetsmarknaden krävs för att minska segregation och utanförskap. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 4till protokoll2017/18:10 Utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete Avvikande mening (SD) Rådsslutsatserna riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och arbetsmarknadens parter. Fokus ligger på att säkerställa goda arbetsvillkor när arbetsmarknaden förändras snabbt (globalisering, digitalisering etc.). ståndpunkt är att detta är en nationell angelägenhet. Utvecklingen ser olika ut i olika länder, gemensamma rådslutser är ej tillämpliga. Det är rakt igenom en nationell angelägenhet att bevaka och hålla ordning på landets arbetsmarknad. delar regeringens ståndpunkt i frågan om att det är av största vikt av att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande sysselsättnings-, social- och utbildningspolitiken samt den ekonomiska politiken, inklusive den på skatteområdet fortsatt måste respekteras. Gällande arbetskraftsdeltagandet sett till män och kvinnor så är det inget som EU ska titta på, det är en nationell angelägenhet och det är upp till varje nation att själva bestämma hur de vill agera inom detta område. Detta gäller även frågan om arbetsmiljö. Dessa diskussioner ska föras nationellt. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 6till protokoll2017/18:10 Diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension Avvikande mening (M, C, KD) bör välkomna en djupgående och konkret diskussion om framtiden för EU. Där är det viktigt att fastslå att frågor som rör sysselsättning och socialpolitik är fundamentala för alla medlemsstater, men som vi tidigare framfört i vår tidigare avvikande mening om en social pelare anser vi att dessa frågor i huvudsak bör förbli medlemsländernas kompetens. En förutsättning för att uppnå bättre sociala villkor är en konkurrenskraftig ekonomi som tillhandahåller en stabil tillväxt där människor får möjlighet att ta sig från utanförskap och bidrag till arbete. Det kräver sunda offentliga finanser och genomförande av strukturreformer på nationell nivå. Vi anser att diskussionen om EU:s sociala dimension delvis föregripits av förslaget om en social pelare. Förslaget innebär att en grund skapas för att driva fram lagstiftning som inte är EU-gemensam på det sociala området. Vi anser att förstärkt erfarenhetsutbyte är och bör förbli den främsta samarbetsformen på området och att detta erfarenhetsutbyte ska fokusera på hur vi stärker den inre marknaden och förenklar för arbetskraft att röra sig inom unionen. För diskussionen kring det framtida EU bör driva på för att EU-samarbetet i högre grad ska fokuseras till områden där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör bland annat frågor om EU:s inre marknad, organiserad och gränsöverskridande brottslighet, terrorism, klimatpolitik och en solidarisk och hållbar migrationspolitik. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 7till protokoll2017/18:10 Diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension Avvikande mening (SD) vänder sig emot att medlemsstaterna ska arbeta utifrån en gemensam social dimension. Kommissionens diskussionsunderlag visar på tre huvudsakliga vägval. köper inte det narrativet. Vissa av vägvalen är dessutom ren federalism. ställer sig enbart bakom en av regeringens ståndpunkter och det är att i de fortsatta diskussionerna ska den inre marknaden och den fria rörligheten värnas samt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella system avseende arbetsmarknad (inkl. arbetsmarknadens parters autonomi), sociala frågor och på skatte- och utbildningsområdet samt principerna om subsidiaritet och proportionalitet respekteras. Jämställdhet, arbetsmiljö m.m. ligger helt klart inom det nationella ansvarsområdet och ska stanna där. Dessa frågor är inget som EU ska sysselsätta sig med. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETBilaga 9till protokoll2017/18:10 Utkast till rådsslutssatser inom ramen för EU:s årliga uppföljning av Pekingplattformen: Förstärkta åtgärder för att minska den horisontella könssegregeringen inom utbildning och sysselsättning Avvikande mening (SD) anser att utkastet till rådsslutsatser rör områden som faller under nationell kompetens och därav inte bör vara föremål för rådsslutsatser. I den mån slutsatser ändå antas inom dessa områden vill anföra följande: Som underlag till rådsslutsatserna används rapporten in education, training and the labour market. Det konstateras att tidiga utbildningsval får konsekvenser för kvinnors och mäns livsvillkor. De yrken och sektorer som domineras av kvinnor har låg lön och låg socioekonomisk status. Medlemsstaterna uppmanas genomföra en ”omfattande, integrerad, hållbar, multidimensionell och genusmedveten politik där jämställdhet i utbildning och arbetsliv främjas och könsstereotypa yrkesval motverkas”. anser inte att politiken aktivt ska försöka påverka individers val baserat på kön – vare sig dessa val följer eller bryter mot könsstereotyper. Att kvinnor och män tenderar att göra olika val är inte i sig ett jämställdhetsproblem. Problematiskt är det däremot om det saknas möjlighet och acceptans för enskilda individer att bryta mot normer, om män och kvinnor behandlas olika eller om skillnaden i mäns och kvinnors livsval leder till avsevärda skillnader i livsvillkor mellan könen och ojämn fördelning av problem. I det senare fallet är dock lösningen inte en jämn fördelning av goda respektive dåliga livsvillkor och problem utan förbättring av de sämre villkoren och motverkande av de problem som finns. I det avseendet vore det knappast en vinst för jämställdheten om det krävdes manliga kollegor för att förbättra kvinnors arbetsvillkor. Således är det mening att rådsslutsatserna inte bör välkomnas utan tvärtom kritiseras.